Mektige Gud, spar oss for en ulykke igjen” - Kulturarv
Mektige Gud, spar oss for en ulykke igjen” - Kulturarv
Mektige Gud, spar oss for en ulykke igjen” - Kulturarv
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
”<strong>Mektige</strong> <strong>Gud</strong>, <strong>spar</strong> <strong>oss</strong> <strong>for</strong> <strong>en</strong> <strong>ulykke</strong> igj<strong>en</strong>”<br />
En flik av Larviks historie ca. 1650-1900<br />
Resultater fra <strong>en</strong> arkeologisk undersøkelse<br />
Forfattere:<br />
Maria Westrum Solem, utgravningsleder<br />
Aina Aske, Larvik Museum<br />
Gro Stalsberg, Larvik Museum<br />
Trude Aga Brun, <strong>Kulturarv</strong>, Vestfold fylkeskommune<br />
Stan Reed, Næs Jernverksmuseum<br />
Jan Br<strong>en</strong>dalsmo, NIKU<br />
2011
FORORD<br />
Larvik by har <strong>en</strong> sp<strong>en</strong>n<strong>en</strong>de <strong>for</strong>historie og Fritzøe jernverk i Hammerdal<strong>en</strong> er på mange måter<br />
arnestedet. I d<strong>en</strong>ne artikkel<strong>en</strong> vil vi <strong>for</strong>telle om histori<strong>en</strong>e som skjuler seg under bakk<strong>en</strong> og hva<br />
som skjer når arkeologer, geologer og kulturhistorikere går samm<strong>en</strong> om å tolke arkeologiske<br />
funn. Det er nettopp i skjæringspunktet mellom fagdisiplin<strong>en</strong>e at sp<strong>en</strong>ning<strong>en</strong> oppstår. Ikke<br />
minst handler det om hvordan gj<strong>en</strong>sidig inspirasjon og utveksling av kunnskap <strong>for</strong>mer nye<br />
historier.<br />
Det startet med <strong>en</strong> ganske ordinær arkeologisk registrering i hag<strong>en</strong> <strong>for</strong>an d<strong>en</strong> gamle<br />
overinspektørbolig<strong>en</strong> på Fritzøe jernverk i november 2008. Tomta skulle klargjøres <strong>for</strong> fremtidig<br />
underjordisk parkeringskjeller. Etter fem dager med gravemaskin, spader og graveskjeer satt<br />
vi igj<strong>en</strong> med store m<strong>en</strong>gder slagg, trekull, teglstein, <strong>en</strong> del av <strong>en</strong> steinmur, krittpiper fra tidlig<br />
1600-tall, og sp<strong>en</strong>n<strong>en</strong>de nok rester etter flomlag.<br />
Nysgjerrighet<strong>en</strong> var pirret, og selv om plan<strong>en</strong>e <strong>for</strong> det underjordiske parkeringsanlegget ble lagt<br />
i bero, våknet ide<strong>en</strong> om at arkeologi som metode åp<strong>en</strong>bart kunne belyse d<strong>en</strong> eldste period<strong>en</strong><br />
i jernverkets historie. Prosjektet ”Overinspektør<strong>en</strong>s hage” tok <strong>for</strong>m i løpet av høst<strong>en</strong> 2009 og<br />
vår<strong>en</strong> 2010. Med god økonomisk støtte fra Riksantikvar<strong>en</strong>s verdiskapingsprogram, programmets<br />
pilotprosjekt Hammerdal<strong>en</strong>, og i tillegg FOU-midler, var det mulig <strong>for</strong> seks arkeologer fra<br />
<strong>Kulturarv</strong> i Vestfold fylkeskommune å gj<strong>en</strong>nomføre <strong>en</strong> arkeologisk <strong>for</strong>skningsgravning i juni<br />
2010. Larvik Museum, NIKU, Nes jernverksmuseum, Regiongeolog<strong>en</strong> i Buskerud, Telemark og<br />
Vestfold, og Fritzøe Ei<strong>en</strong>dom var samarbeid<strong>spar</strong>tnere.<br />
Tverrfaglighet, metodeutvikling og <strong>for</strong>midling har vært bærebjelker i prosjektet. Vi har åpnet<br />
<strong>en</strong> flik og tatt <strong>for</strong> <strong>oss</strong> av det vi fant. Takket være alle <strong>en</strong>tusiastiske og dyktige medspillere har<br />
metod<strong>en</strong>e våre har gitt resultater, og <strong>for</strong>håp<strong>en</strong>tligvis kan dette prosjektet vise veg <strong>for</strong> nye<br />
sp<strong>en</strong>n<strong>en</strong>de prosjekter og undersøkelser i Hammerdal<strong>en</strong> i tid<strong>en</strong> som kommer.<br />
God lesning!<br />
Trude Aga Brun,<br />
<strong>Kulturarv</strong> Vestfold fylkeskommune<br />
prosjektleder<br />
Fig. 1 Forsid<strong>en</strong>: Hammerslagg. Foto: Trude Aga Brun, <strong>Kulturarv</strong>, VFK.<br />
2
INNHOLDSFORTEGNELSE<br />
OPPSUMMERING 4<br />
INNLEDNING 5<br />
KORT OM LARVIKS TIDLIGE HISTORIE 6<br />
LANGESTRAND I ANDRE HALVDELEN AV 1600-TALLET 9<br />
SLAGG I STEDET FOR SØPPEL - NY BRUK AV OMRÅDET? 11<br />
GREV ULRIK FREDERIK GYLDENLØVE OG FRITZØE JERNVERK 13<br />
STOR BYGGEAKTIVITET I OMRÅDET 15<br />
OVERINSPEKTØR FABRICIUS’ GÅRD 18<br />
EN OVERGANGSFASE 21<br />
NYE PÅFØRINGER AV SØPPEL 21<br />
AMTSFORVALTER OG ”GREVLING” MICHAEL FALCH 22<br />
MEDFØRTE KATASTROFEN I 1653 ENDRET LØP FOR FARRISELVA? 28<br />
KILDER OG LITTERATUR 32<br />
3
OPPSUMMERING<br />
Rundt midt<strong>en</strong> av 1600-tallet var Larvik <strong>for</strong> l<strong>en</strong>gst etablert som <strong>en</strong> av samtid<strong>en</strong>s mange<br />
mindre norske småbyer. Trelasthandel<strong>en</strong> hadde florert sid<strong>en</strong> seinmiddelalder<strong>en</strong>, og i løpet av<br />
1600-tallet ble et jernverk satt i drift. Det eldste no<strong>en</strong>lunde pålitelige kartet mht detaljer <strong>for</strong><br />
bebyggels<strong>en</strong>, datert 1688/89, viser tettbebyggelse i alle de tre bukt<strong>en</strong>e rundt Larviksfjord<strong>en</strong>:<br />
Langestrand, Torstrand og det rette Larvik. Langestrand vest <strong>for</strong> utløpet av Farriselva var på<br />
dette tidspunktet d<strong>en</strong> bebyggels<strong>en</strong> som hadde færrest hus, m<strong>en</strong> det var på d<strong>en</strong>ne sid<strong>en</strong> det<br />
meste av industri<strong>en</strong> lå.<br />
Det er til d<strong>en</strong>ne tid<strong>en</strong>, andre halvdel av 1600-tallet, at de eldste aktiviteter i det undersøkte<br />
området på Langestrand kan dateres: Avfallsgroper fra husholdninger i nærhet<strong>en</strong> og store<br />
lag med avfall spredt utover i området. Ett område ble inngjerdet med et plankegjerde, og<br />
mellom dette og et hus med kjeller (nåvær<strong>en</strong>de Nedre Fritzøegate 1-3) ble det etablert <strong>en</strong> slags<br />
gate eller ferdselsområde ved at store m<strong>en</strong>gder jernverksavfall ble dumpet <strong>for</strong> (trolig) å gjøre<br />
ferdsel<strong>en</strong> <strong>en</strong>klere. Rundt år 1700, ev<strong>en</strong>tuelt noe s<strong>en</strong>ere, blir det bygd <strong>en</strong> nedgang til kjeller<strong>en</strong><br />
under dette huset, inn fra ferdselsområdet på husets sørøstside.<br />
Fig. 2 Farrisvannet, Farriselva og verksområdet ca. 1963.<br />
Foto: Treschow-Fritzøe AS<br />
1 Nymo<strong>en</strong> 2010:82<br />
4<br />
Det er også i løpet av første halvdel<br />
av 1700-tallet, trolig rundt 1730, at<br />
de to skip<strong>en</strong>e som nylig ble utgravd i<br />
strandson<strong>en</strong> nede ved Larviksfjord<strong>en</strong>,<br />
<strong>for</strong>liste. Jernverksdrift<strong>en</strong> var da på sitt<br />
største, og til d<strong>en</strong>ne behøvdes m<strong>en</strong>gder<br />
av råjern og trekull, hvorav malm<strong>en</strong><br />
ankom sjøvei<strong>en</strong>. 1<br />
Rundt midt<strong>en</strong> av 1700-tallet ble<br />
gjerdet i sørøst <strong>for</strong>nyet ved to<br />
anledninger, og kort før dette var ei<br />
søppelgrop blitt gravd rett inntil d<strong>en</strong><br />
gamle gjerdemur<strong>en</strong>. Mot slutt<strong>en</strong> av<br />
1700-tallet <strong>for</strong>svant gjerd<strong>en</strong>e og søppel<br />
ble på nytt deponert i området.<br />
Rundt år 1800, eller kort etter, drev <strong>en</strong><br />
flom store sandmasser inn over området.<br />
Vannet må ha kommet fra nord eller nordøst.<br />
Hvorvidt flomm<strong>en</strong> skyldtes kraftig<br />
regnvær og oversvømte bekker i ås<strong>en</strong><br />
bak Langestrand, eller om d<strong>en</strong> skyldtes<br />
flom i Farriselva lar seg ikke avgjøre, m<strong>en</strong><br />
sannsynlighet<strong>en</strong> taler <strong>for</strong> d<strong>en</strong> første<br />
<strong>for</strong>klaring<strong>en</strong>. Etter dette viser eldre<br />
fotografier fra 1900-tallet at areal<strong>en</strong>e<br />
sørøst <strong>for</strong> Nedre Fritzøegate 1-3 da ble<br />
b<strong>en</strong>yttet til bl.a. lagerplass <strong>for</strong> tømmer<br />
og bord, noe som kan passe bra med at<br />
det øverste jordlaget som ble avdekket<br />
var hva arkeolog<strong>en</strong>e kaller et ”rotelag”<br />
Lagets struktur og dets innhold av<br />
gj<strong>en</strong>stander viser at det er dannet over<br />
lang tid og at området har rommet ”alt<br />
annet” <strong>en</strong>n fast bebyggelse.
INNLEDNING<br />
Da de arkeologiske undersøkelser startet opp i juni 2010 håpet vi å kunne finne spor<strong>en</strong>e etter d<strong>en</strong><br />
mye omtalte ”tsunami<strong>en</strong>” som hadde rammet jernverket og Langestrands bebyggelse i 1653,<br />
<strong>en</strong> katastrofe der Fresjeborg<strong>en</strong> raste i Farrisvannet, demning<strong>en</strong> ved eidet brast og <strong>en</strong> flodbølge<br />
skyllet ned det trange dalføret mot fjord<strong>en</strong>. Gj<strong>en</strong>nom g<strong>en</strong>erasjoner hadde man erfart hvor sterke<br />
vannmass<strong>en</strong>e fra Farris nedover Farriselva kunne være i perioder med mye nedbør. 1653-flomm<strong>en</strong><br />
er d<strong>en</strong> som så langt har satt størst spor etter seg, og selv i dag er d<strong>en</strong> dagsaktuell i diskusjon<strong>en</strong>e<br />
omkring setegård<strong>en</strong> Fresjes (Fresjeborg<strong>en</strong>s) beligg<strong>en</strong>het og hva som eg<strong>en</strong>tlig skjedde natt<strong>en</strong><br />
mellom 2. og 3. september dette året. Var det demning<strong>en</strong> som brast og bygning<strong>en</strong>e som raste<br />
eller var det motsatt? Det får vi kanskje aldri svar på, m<strong>en</strong> det er ing<strong>en</strong> tvil om at h<strong>en</strong>dels<strong>en</strong><br />
satte sine spor. Enhver s<strong>en</strong>ere flom i Farriselva ble målt opp mot d<strong>en</strong> store katastrof<strong>en</strong>att<strong>en</strong>.<br />
Larvik har <strong>en</strong> historie tilbake til i hvert fall 1500-tallet. Larviks spesielle status som<br />
resid<strong>en</strong>sby <strong>for</strong> grev<strong>en</strong>e Danneskjold-Laurvig og grevskapets økonomiske betydning i det<br />
<strong>en</strong>eveldige dobbeltmonarkiet Danmark-Norge har resultert i interessante kart og prospekter.<br />
Disse kart<strong>en</strong>e er av stor nytte <strong>for</strong>di de gjør det mulig, ved samtidig å bruke opplysninger<br />
fra arkiv<strong>en</strong>e, å id<strong>en</strong>tifisere no<strong>en</strong> av de aktivitetsspor<strong>en</strong>e som utgravning<strong>en</strong> avdekket. D<strong>en</strong>ne<br />
artikkel<strong>en</strong> er resultat av at arkeologer, kulturhistorikere og <strong>en</strong> geolog, med utgangspunkt i<br />
resultat<strong>en</strong>e fra årets arkeologiske utgravning har sett på hver sine kilder og <strong>for</strong>søkt å lage<br />
<strong>en</strong> samlet framstilling og <strong>for</strong>ståelse av hva som gj<strong>en</strong>nom århundr<strong>en</strong>e har skjedd inn<strong>en</strong><strong>for</strong><br />
d<strong>en</strong>ne lille flik<strong>en</strong> av Langestrand: Et pl<strong>en</strong>område kalt ”Overinspektør<strong>en</strong>s hage”. Samtidig har vi<br />
ønsket å sette resultat<strong>en</strong>e fra utgraving<strong>en</strong> inn i d<strong>en</strong> g<strong>en</strong>erelle byhistori<strong>en</strong>, og dette gjør vi ved å<br />
pres<strong>en</strong>tere relevante hovedtrekk. Det digitale arbeidet med kart<strong>en</strong>e er utført av Britt Sporastøl<br />
Mathis<strong>en</strong> og Odd Arne Bakke-Ludviks<strong>en</strong> ved Geodataseksjon<strong>en</strong> i Larvik kommune.<br />
Når arkeolog<strong>en</strong>e arbeider med materialet fra<br />
<strong>en</strong> utgravning av d<strong>en</strong>ne typ<strong>en</strong> er det første<br />
vi gjør å <strong>for</strong>søke å se de ulike spor<strong>en</strong>e av<br />
aktiviteter i <strong>for</strong>hold til hverandre. Hvert<br />
jordlag, grop, murbit eller bygnings-<br />
fundam<strong>en</strong>t ser vi på som slike spor. De<br />
aktivitet<strong>en</strong>e som er samtidige plasserer vi<br />
i det vi kaller <strong>en</strong> aktivitetsfase, <strong>for</strong>kortet<br />
til fase. Avgjør<strong>en</strong>de <strong>for</strong> at disse spor<strong>en</strong>e<br />
skal kunne settes i samme fase er at de<br />
tilhører samme tidsrom. Om et jordlag ligger<br />
over et annet og under et tredje, og dersom<br />
gj<strong>en</strong>stand<strong>en</strong>e i disse lag<strong>en</strong>e kan tidfestes<br />
til <strong>for</strong>skjellige tidsrom, da tilhører de<br />
tre lag<strong>en</strong>e tre <strong>for</strong>skjellige faser. Vi<br />
beskriver de eldste aktivitet<strong>en</strong>e som fase 1,<br />
og deretter gis de yngre og påfølg<strong>en</strong>de<br />
aktiviteter fas<strong>en</strong>ummer 2, 3 osv. helt opp til<br />
dag<strong>en</strong>s bakk<strong>en</strong>ivå. No<strong>en</strong> ganger kan det være<br />
vanskelig å få alle bit<strong>en</strong>e i et slikt puslespill på<br />
rett plass, og som vi skal se ned<strong>en</strong><strong>for</strong>, gjelder<br />
dette også utgravning<strong>en</strong> i Overinspektør<strong>en</strong>s<br />
hage.<br />
5<br />
Fig. 3 Utgravningsområdet
KORT OM LARVIKS TIDLIGE HISTORIE<br />
To milepæler inntraff i Larvik bys tidlige historie i året 1653. Først etablerte handelsborgere seg<br />
på perman<strong>en</strong>t basis. Dernest rammet <strong>en</strong> naturkatastrofe det gamle herresetet Fresje og d<strong>en</strong><br />
tidlige industri<strong>en</strong> langs Farriselva.<br />
Katastrof<strong>en</strong> i 1653 var resulat av <strong>en</strong> rekke uheldige samm<strong>en</strong>treff. Langvarig regnvær <strong>for</strong>årsaket et<br />
jordras som rev med seg Niels Langes to mektige steinhus på Fresje ut i<br />
Farrisvannet, som igj<strong>en</strong> skapte <strong>en</strong> flodbølge nedover Farriselva. Flodbølg<strong>en</strong> rammet<br />
”Back<strong>en</strong>” og de skjønne gårder og hus, så og prestegård<strong>en</strong>, samt blokkhuset og halvpart<strong>en</strong> av<br />
kirkegård<strong>en</strong>. Vannmass<strong>en</strong>e gjorde stor skade på sager, mølle og jernverk som lå langs elvas<br />
østre og vestre bredder. 2<br />
D<strong>en</strong> tidlige industrielle virksomhet<strong>en</strong> kom seg ganske raskt på fote, m<strong>en</strong> h<strong>en</strong>dels<strong>en</strong> har<br />
blitt stå<strong>en</strong>de som et symbol på det maktskifte som skulle følge. No<strong>en</strong> år etter ulykk<strong>en</strong><br />
måtte de siste gj<strong>en</strong>lev<strong>en</strong>de av adelsslekt<strong>en</strong> Lange selge gods og ei<strong>en</strong>dommer til Norges<br />
stattholder Ulrik Frederik Gyld<strong>en</strong>løve. Han fikk dermed kontroll over hele det<br />
verdifulle området <strong>for</strong> trelast, byutvikling og jernverksvirksomhet samt d<strong>en</strong> viktige havn<strong>en</strong> ved<br />
Fig. 4 Utsnitt av kart fra 1788 over Fritzøe jernverk og sagbruk som viser damm<strong>en</strong> ved Farrisvannet, bygget i 1758<br />
– 65, se vedlegg 1. Kartet er tegnet av Niels Friis Peders<strong>en</strong> (1729 -1790), overmasmester ved Fritzøe jernverk. Eier:<br />
Treschow-Fritzøe.<br />
Tall<strong>en</strong>e h<strong>en</strong>viser til:<br />
1: Farrisvannet<br />
2. Farrisdamm<strong>en</strong>s tømmerverk med sine grunnsluser og overløp, a. er grunnsluser og b. er overløp<strong>en</strong>e.<br />
3. Mur<strong>en</strong>e på <strong>en</strong>d<strong>en</strong>e av damm<strong>en</strong><br />
4. Storelv<strong>en</strong> (Farriselva)<br />
5. Mur<strong>en</strong>e på sid<strong>en</strong>e av elv<strong>en</strong><br />
2 Lauritz Knuds<strong>en</strong>s notater ble brukt i <strong>en</strong> rettssak i 1729 og er gj<strong>en</strong>gitt flere steder, blant annet i Larviks historie<br />
1 s. 101<br />
6
Fig. 5 Carte over Laurwig<strong>en</strong>. Larvik lå i virkelighet<strong>en</strong> ved Farriselvas utløp skrev historiker<strong>en</strong> Einar Blix i 1921. Under<br />
Gyld<strong>en</strong>løves innflytelse ble tyngdepunktet flyttet mot øst. Kartet over by<strong>en</strong> fra 1688/89 viser tydelig tredeling<strong>en</strong> som<br />
ble <strong>for</strong>malisert i 1692. Kartet er tegnet av Peter Jacob Wilster (1661-1727). Se Randsborg, 2006. Det antas å bygge<br />
på <strong>en</strong> oppmålings<strong>for</strong>retning over Larvik by fra 1688, gj<strong>en</strong>gitt i Larviks historie bind 1. Observasjon<strong>en</strong> er gjort av Lars<br />
Jacob Hvind<strong>en</strong>-Haug. I midt<strong>en</strong> ”det rette Larvik” med handelsborgernes gårder ned mot sjø<strong>en</strong> og håndverkernes<br />
område St<strong>en</strong><strong>en</strong>e bak<strong>en</strong><strong>for</strong>. Mot vest Farriselva (som feilaktig kalles Lau<strong>en</strong>) og mot øst bydel<strong>en</strong> Torstrand. Først i<br />
1821 ble Langestrand og Fritzøe jernverk innlemmet i Larvik by.<br />
Eier: Riksarkivet NRA_KBK_48.<br />
utløpet av Farriselva. Ett år etter overtakels<strong>en</strong>, d<strong>en</strong> 29. september 1671 ble godset opprettet<br />
til arvelig grevskap <strong>for</strong> Gyld<strong>en</strong>løve, med Larvik som kjøpstad. 3 I 1692 utvidet kong Christian V,<br />
som var Gyld<strong>en</strong>løves halvbror, grev<strong>en</strong>s myndighet til å gjelde hele amtet, som fra da av skulle<br />
hete Larvik grevskap.<br />
Larvik kan med rette kalles grev<strong>en</strong>s by, m<strong>en</strong> utvikling<strong>en</strong> fra 1670-år<strong>en</strong>e og<br />
framover hadde et godt grunnlag. Så tidlig som i 1623 finnes <strong>en</strong> beskrivelse av strandstedet med 10<br />
hus vest <strong>for</strong> bro<strong>en</strong> over Farriselva og 21 hus øst <strong>for</strong> bro<strong>en</strong>. Tallet på befolkning<strong>en</strong> befant seg et sted<br />
mellom 150 og 200 og var i hovedsak knyttet til Fritsøbedrift<strong>en</strong>. 4 I 1633 ble Larvik eget tollsted, og<br />
det var utviklingspot<strong>en</strong>sialet inn<strong>en</strong><strong>for</strong> d<strong>en</strong> viktige trelasthandel<strong>en</strong> som i 1653 fikk de første<br />
handelsborgerne til å sette opp sine gårder på strandområdet innerst i d<strong>en</strong> brede fjordbunn<strong>en</strong>.<br />
3 Ulrik Frederik Gyld<strong>en</strong>løve (1638 – 1704) var d<strong>en</strong> første greve i slekt<strong>en</strong> Danneskjold-Laurvig. I 1783 døde<br />
siste mannlige arving og grevskapet ble etter <strong>en</strong> lang rettsprosess tilkj<strong>en</strong>t Greve Christian Ahlefeldt, som tok slektsnavnet<br />
Ahlefelt-Laurvig. Slekt<strong>en</strong> eide grevskapet frem til 1805 da det gikk tilbake til d<strong>en</strong> danske kong<strong>en</strong>. Se Larviks<br />
historie, 1, kapittel om Ulrik Frederik Gyld<strong>en</strong>løve og kapittel om Larviksgrev<strong>en</strong>e 1754 – 1805.<br />
4 Blix, Larviks historie 1, s. 48f<br />
7
Fig. 6 Utsnitt av et større kart over Jarlsberg og Larvik amt (grevskap<strong>en</strong>e). Bydel<strong>en</strong>e Larvik,<br />
Langestrand og Torstrand er markert og det er tegnet inn broer over Farriselva og bybro<strong>en</strong> over Lilleelva.<br />
Hovedgård<strong>en</strong>e er også tegnet inn. Jordfall<strong>en</strong> og Damsbakk<strong>en</strong> var lagt inn under Fritsø hovedgård som underbruk<br />
allerede på 1600-tallet og er ikke markert. Derimot er jernverkets hammer og masovn tegnet inn. Datering uviss,<br />
m<strong>en</strong> før 1756.<br />
Eier: Stat<strong>en</strong>s kartverk. Vestfold, Jarlsberg og Larviks amt nr. 13.<br />
DE ELDSTE SPORENE ETTER MENNESKER<br />
D<strong>en</strong> øverste del<strong>en</strong> av utgravningsområdet ligger 10 meter over middelvannstand<strong>en</strong>, d<strong>en</strong><br />
nederste ligger 2 m lavere. Avstand<strong>en</strong> ned til Larviksfjord<strong>en</strong> er i dag noe over 100 m. Rundt<br />
år 1500 var dette et strandnært område bestå<strong>en</strong>de av <strong>en</strong> sandbakke som var blitt avleiret<br />
gj<strong>en</strong>nom årtus<strong>en</strong><strong>en</strong>e etterhvert som landheving<strong>en</strong> skred fram. Langestrand<br />
ligger i dag på grunn<strong>en</strong> til to gårder: Jordfall<strong>en</strong> og Damsbakk<strong>en</strong>. 5 Jordfall<strong>en</strong> gikk<br />
opprinnelig helt frem til Farriselva og støtte her på Damsbakk<strong>en</strong> som kom ned til elva fra<br />
nord. 6 Navnet Damsbakk<strong>en</strong> er interessant, idet gård<strong>en</strong> må ha fått dette etter <strong>en</strong> allerede<br />
eksister<strong>en</strong>de dam/demning i nærhet<strong>en</strong> og etter d<strong>en</strong> bakk<strong>en</strong> der tunet ble lagt. Dette<br />
lå trolig noe høyere opp fra strandkant<strong>en</strong> <strong>en</strong>n der utgravning<strong>en</strong> ble gj<strong>en</strong>nomført, m<strong>en</strong><br />
strandområdet har nok vært del av gård<strong>en</strong>s åker- eller beitemark. Det var likevel først inn på 1600-<br />
tallet at m<strong>en</strong>nesk<strong>en</strong>e tok dette området i bruk på <strong>en</strong> slik måte at bruk<strong>en</strong> satte spor som<br />
arkeolog<strong>en</strong>e kan id<strong>en</strong>tifisere.<br />
I d<strong>en</strong> eldste fas<strong>en</strong> (fase 1) ble det funnet beskjedne rester etter to avfallsgroper og et avfallslag.<br />
Avfalls-groper er et ikke ukj<strong>en</strong>t f<strong>en</strong>om<strong>en</strong> <strong>for</strong> de som har opplevd tid<strong>en</strong> før d<strong>en</strong> kommunale<br />
r<strong>en</strong>ovasjon<strong>en</strong> ble innført <strong>for</strong> få tiår sid<strong>en</strong>. I grop<strong>en</strong>e lå det husholdningsavfall: knuste kokekar<br />
og drikkeglass, krittpiper og beinrester fra middager. Mye av d<strong>en</strong> samme type gj<strong>en</strong>stander<br />
fantes også i avfallslaget, m<strong>en</strong> her var det i tillegg blandet inn større m<strong>en</strong>gder organisk avfall.<br />
Mulig<strong>en</strong>s kan dette laget være avfall fra fjøs eller helst stall blandet med kjøkk<strong>en</strong>avfall. Grop<strong>en</strong>e<br />
kan være resultat av <strong>en</strong>kelth<strong>en</strong>delser, <strong>for</strong> eksempel at man gravde ned vinter<strong>en</strong>s kjøkk<strong>en</strong>avfall<br />
i ei grop på vår<strong>en</strong>. Avfallslaget er mest sannsynlig avsatt over noe l<strong>en</strong>ger tid.<br />
De fleste gj<strong>en</strong>stand<strong>en</strong>e fra disse avfallsdeponering<strong>en</strong>e var lette å datere. Krittpip<strong>en</strong>e er alle<br />
av <strong>en</strong> type som ble produsert i andre halvdel av 1600-tallet. Skår fra et prakteksemplar av<br />
5 Om begge gårder se Berg, Brunlanes – <strong>en</strong> bygdebok s. 165f<br />
6 Delemerk<strong>en</strong>e mellom de to gård<strong>en</strong>e var gått i glemmebok<strong>en</strong> så tidlig som i 1745, m<strong>en</strong> det heter da at begge<br />
gr<strong>en</strong>ser til Langestrand (som dermed må ha ligget sør <strong>for</strong> begge). Larviks historie bind 1, s. 42<br />
8
et drikkeglass – et såkalt ”vingeglass” – kan tidfestes til period<strong>en</strong> 1550-1650. En rekke skår<br />
av <strong>en</strong> type serveringskrukker (Westerwald) hører hjemme i tida 1650-1800. Skår av glaserte<br />
serveringskar, såkalte stjertpotter ble mye brukt i tida fra ca. 1500 til tidlig 1700-tallet. I<br />
tillegg ble det i d<strong>en</strong> <strong>en</strong>e avfallsgropa funnet <strong>en</strong> mynt som var i produksjon fra 1688 til 1699.<br />
I og med at det er de yngste gj<strong>en</strong>stand<strong>en</strong>e som avgjør alder<strong>en</strong> på disse tidligste aktivitet<strong>en</strong>e,<br />
betyr det at avfallet ble deponert i andre halvdel av 1600-tallet eller mulig<strong>en</strong>s noe inn på<br />
1700-tallet.<br />
Fig. 7 Funn fra 16- og 1700-tallet. Westerwaldkeramikk, håndtak og tut fra stjertepotte, krittpipehode og mynt fra<br />
1600-tallet, skår av vingeglass. Foto: Jan Lindh, <strong>Kulturarv</strong>, VFK.<br />
Vi kan dermed konkludere med at d<strong>en</strong>ne eldste fas<strong>en</strong> viser at de første som i andre halvdel<br />
av 1600-tallet hadde etablert boligbebyggelse i nærområdet på Langestrand, kvittet seg med<br />
søppelet sitt i området mellom bebyggels<strong>en</strong> og sjø<strong>en</strong>. At husdyrhold var vanlig på Langestrand<br />
på d<strong>en</strong>ne tid<strong>en</strong> kan vi holde <strong>for</strong> temmelig sikkert, da takster fra by<strong>en</strong> og fra Langestrand rundt<br />
1700 nevner husdyrhold og løkker, og hester som var viktige <strong>for</strong> transport av tung last ved<br />
verket.<br />
LANGESTRAND I ANDRE HALVDELEN AV 1600-TALLET<br />
Omkring vassdrag<strong>en</strong>e Låg<strong>en</strong> og Farriselva, som begge har sine utløp i Larviksfjord<strong>en</strong>,<br />
vokste det som nevnt ov<strong>en</strong><strong>for</strong> frem <strong>en</strong> omfatt<strong>en</strong>de trelasthandel. Under d<strong>en</strong> adelige setegård<strong>en</strong><br />
Fresje ble det allerede i 1539 anlagt <strong>en</strong> oppgangssag drevet av vannkraft fra Farriselva. Dette<br />
dannet grunnlag <strong>for</strong> <strong>en</strong> ekspander<strong>en</strong>de sagbruksvirksomhet og etter hvert også et jernverk.<br />
Peder Ivers<strong>en</strong> (Jernskjegg) som døde i 1616 kan ha etablert både jernovn og stampemølle<br />
nevnt i et skjøte fra 1623. 7 Historiker<strong>en</strong> Tor Weidling m<strong>en</strong>er at et jernverk av større omfang<br />
<strong>en</strong>n <strong>for</strong> lokal bruk kan ha vært i drift allerede i 1630-år<strong>en</strong>e. 8<br />
7 Berg, Hedrums historie s. 153<br />
8 Weidling s. 338<br />
9
De første adelige eiere av Fresjegodset hadde sitt makts<strong>en</strong>trum på setegård<strong>en</strong> oppe ved<br />
Farrisvannet og brukte utløpet av Farriselva som havn. De kan også ha bygd St<strong>en</strong>huset på<br />
Bakk<strong>en</strong>, som ikke er nærmere kildebelagt. 9 Langefamili<strong>en</strong>s resid<strong>en</strong>s i området er noe <strong>en</strong>klere<br />
å få begrep om, og det kan også med rimelig stor grad av sikkerhet slås fast hvor anlegget<br />
lå. Niels Lange fikk i 1642 nemlig tillatelse fra kong Christian IV til å sette opp <strong>en</strong> kirke ”paa<br />
Bakk<strong>en</strong> ved hans Gaard udi Laurvig<strong>en</strong>”. Kirk<strong>en</strong>s beligg<strong>en</strong>het er kj<strong>en</strong>t fra kart og prospekter 10<br />
og ”Bakk<strong>en</strong>” kan vise til Damsbakk<strong>en</strong>. 11<br />
Fig. 8 Utsnittet fra bykartet 1688/89 viser Langestrand med Farriselvas utløp l<strong>en</strong>gst mot vest og Lilleelva mot øst.<br />
Mellom utløp<strong>en</strong>e ligger Sand<strong>en</strong>. By<strong>en</strong>s Storgate førte til bro<strong>en</strong> i øst over Sand<strong>en</strong> med <strong>en</strong> gr<strong>en</strong> nordover mot Fritzøebakk<strong>en</strong>,<br />
og <strong>en</strong> ann<strong>en</strong> i retning sagbruket. D<strong>en</strong>ne vei<strong>en</strong> møtte et annet hovedløp som kom ned fra Kongevei<strong>en</strong> og<br />
<strong>for</strong>tsatte via <strong>en</strong> bro over til området som s<strong>en</strong>ere ble kalt Hammerdal<strong>en</strong>. Her er masovn<strong>en</strong>, hammerbygning<strong>en</strong> og<br />
store lagerhus <strong>for</strong> kull og malm tegnet inn før ombygging<strong>en</strong> i 1693-94. Veiløpet <strong>for</strong>tsetter inn i bebyggels<strong>en</strong> på Langestrand,<br />
som er mindre detaljert gj<strong>en</strong>gitt. Ett løp <strong>for</strong>tsatte mot Helgeroa og et annet i retning Stavern i vest. En ny<br />
studie av kildematerialet vil kunne fylle ut bildet og dermed gi <strong>oss</strong> mer in<strong>for</strong>masjon om bebyggels<strong>en</strong>.<br />
Eier: Riksarkivet NRA_KBK_48<br />
9 Sør<strong>en</strong>s<strong>en</strong> s. 223, Berg s. 153<br />
10 Kirk<strong>en</strong> er tegnet inn på prospektet fra 1689 (Riksarkivet), prospekt 1735 (Det Kongelige Bibliotek), Peders<strong>en</strong><br />
Friis grunnskisse over verket 1788 Treschow Fritzøes samlinger, Vestfoldmuse<strong>en</strong>e, H.C. Linds kart over verket fra<br />
1802 (som <strong>for</strong>an).<br />
11 Det er usikkert om Fritsøbakk<strong>en</strong> ligger på østre og/eller vestre side av elv<strong>en</strong>. I grunnbok<strong>en</strong> fra 1694 er Fritsøbakk<strong>en</strong><br />
oppført med 31 tomter, og dersom man følger området opp til 1700-tallets andre halvdel (taksasjon<strong>for</strong>retning<br />
1767) hører Fritsøbakk<strong>en</strong> til Trollesletterod<strong>en</strong> – altså østre side. (Larviks historie 1 s. 248 og s. 255.) Dette<br />
fremgår også av et kart gj<strong>en</strong>gitt i Larviks historie bind 1 s. 145. Det finnes også <strong>en</strong> skisse av verksområdet, antagelig<br />
fra 1760-år<strong>en</strong>e, der Fritsøbakk<strong>en</strong> er angitt på vestre side. Jarlsberg og Larvik, A Grevskap<strong>en</strong>e, II Larvik, 40 Jernverket,<br />
488 Produksjon og drift, Syn og takst 1, 1671 – 1797. Statsarkivet på Kongsberg<br />
10
Både tradisjon<strong>en</strong> og flere historikere knytter Lang<strong>en</strong>es gård nettopp til området tvers<br />
over<strong>for</strong> kirk<strong>en</strong>, altså der hvor dag<strong>en</strong>s Nedre Fritzøe gate 1–3 ligger. 12 Man vet ing<strong>en</strong><br />
ting om alder<strong>en</strong> på gård<strong>en</strong> (ei heller om det på no<strong>en</strong> måte kan knyttes til st<strong>en</strong>huset), og<br />
ing<strong>en</strong> ting om hvordan det så ut. Imidlertid ser det ut til at navnet Fridtsøe Hus knyttes til<br />
Lang<strong>en</strong>es gård i hvert fall fra 1640-år<strong>en</strong>e av. 13<br />
Det har også bodd andre m<strong>en</strong>nesker <strong>en</strong>n Lang<strong>en</strong>e i området Back<strong>en</strong> og Langestrand. Fogd<strong>en</strong><br />
Sør<strong>en</strong> Hercules gir <strong>oss</strong> et blikk inn i brukssamfunnet når han i 1659 skriver: ”De huse på<br />
Langestrand ehre bygte aff salig Velbyrdige Niels Lange til Fredsøe jernverks<br />
betj<strong>en</strong>ter…”. 14 Dermed vet vi at <strong>en</strong> rekke m<strong>en</strong>nesker i verkets ledelse bodde i området, slik grev<br />
Gyld<strong>en</strong>løve øy<strong>en</strong>synlig videreførte tradisjon<strong>en</strong> i 1680-år<strong>en</strong>e. Både sagbruket og<br />
jernverket krevde dessut<strong>en</strong> arbeidskraft og disse m<strong>en</strong>nesk<strong>en</strong>e må ha bodd i området rundt<br />
Farriselvas utløp på det nåvær<strong>en</strong>de Langestrand. I folketellingsmaterialet fra 1801 dominerer<br />
jernverksarbeidere i antall på vestsid<strong>en</strong>, m<strong>en</strong>s arbeidere fra sagbruket <strong>for</strong>trinnsvis bodde på<br />
østre side av elva. D<strong>en</strong>ne struktur<strong>en</strong> kan ha vært etablert allerede 100 – 150 år tidligere.<br />
Ut fra det <strong>for</strong>egå<strong>en</strong>de kan man med stor sikkerhet fastslå at det i andre halvdel av 1600-<br />
tallet fantes <strong>en</strong> befolkning i området som tilhørte et tidlig brukssamfunn. På topp<strong>en</strong> av dette<br />
samfunnet befant de adelige eiere seg, som fram til 1670 høyst trolig bodde i <strong>en</strong> tidlig variant<br />
av Nedre Fritzøe gate 1–3. Avfall i <strong>for</strong>m av kostbart glass, serveringskar og krukker kan knyttes<br />
til Lang<strong>en</strong>e som <strong>for</strong>lot området omkring 1670-tallet eller også til betj<strong>en</strong>ter/<strong>for</strong>valtere som kan<br />
ha flyttet inn i <strong>for</strong>bindelse med Gyld<strong>en</strong>løves overtakelse (se ned<strong>en</strong><strong>for</strong>). D<strong>en</strong> samme <strong>for</strong>klaring<strong>en</strong><br />
kan knyttes til det organiske avfallet fra hest og stall samt matrester.<br />
SLAGG I STEDET FOR SØPPEL - NY BRUK AV OMRÅDET?<br />
Etter at man var ferdig med å deponere<br />
søppel i området (fase 1) ser vi at bruk<strong>en</strong> av<br />
det skifter (fase 2). Et par kraftige avfallslag<br />
<strong>for</strong>segler (ligger direkte over) avfallsgrop<strong>en</strong>e<br />
og -laget i fase 1. Det <strong>en</strong>e laget besto av<br />
større og mindre biter glassaktig slagg. Dette<br />
er avfall fra arbeidet ved <strong>en</strong> masovn, og flere<br />
trekk ved dette slagget peker i retning av<br />
<strong>en</strong> produksjon der det ble b<strong>en</strong>yttet trekull til<br />
oppvarming og der blest<strong>en</strong> var uoppvarmet. 15<br />
Så vidt vi vet ble d<strong>en</strong> eldste masovn<strong>en</strong> på<br />
Langestrand bygd rundt 1640, så laget<br />
med det glassaktige slagget kan ikke være<br />
eldre <strong>en</strong>n dette. Det andre laget besto av<br />
sot og trekull og er vel helst ovnsavfall fra et<br />
bolighus. Det kan også kunne t<strong>en</strong>kes å<br />
komme fra ei smie, m<strong>en</strong> da burde vi ha<br />
funnet rester av selve smiearbeidet i laget:<br />
små metallbiter, kasserte metallgj<strong>en</strong>stander<br />
og smieslagg.<br />
12 Karl Emil Bødtker s. 102, Bugge Amunds<strong>en</strong> s. 7f<br />
13 Asbjørn Bakk<strong>en</strong> skriver at Ove Lange som overtok ledels<strong>en</strong> over Fritsøbedrift<strong>en</strong> i 1660-år<strong>en</strong>e daterte et brev<br />
med ”FridtsøeHuus 6. Marty 1668”. Se: Fra Jernskjegg til Treschow s. 10. Karl Emil Bødtker skriver i Larviks historie<br />
1 s. 102 at Ove Gedde og Niels Lange møttes i Fritsø Steinhus i Laurvig<strong>en</strong> d<strong>en</strong> 29. august 1646.<br />
14 Bakk<strong>en</strong> s. 10<br />
15 Notat av Stan Reed.<br />
11<br />
Fig. 9 Foto av masovnslagg. Foto: Trude Aga Brun, <strong>Kulturarv</strong>,<br />
VFK.
Det ble ikke funnet gj<strong>en</strong>stander som kunne datere disse lag<strong>en</strong>e, m<strong>en</strong> de ligger som nevnt over<br />
avfallsgrop<strong>en</strong>e fra <strong>for</strong>rige fase og er således yngre <strong>en</strong>n andre halvdel av 1600-tallet. I tillegg<br />
til de nevnte lag<strong>en</strong>e med slagg og sot/trekull ble det også funnet et lite sandlag som vi finner<br />
riktig å plassere i fase 2. I dette laget ble det funnet mye av de samme typ<strong>en</strong>e keramikk som<br />
vi fant i <strong>en</strong> av grop<strong>en</strong>e i <strong>for</strong>rige fase, og dette gjør at vi nok kan tidfeste aktivitet<strong>en</strong>e i fase 2<br />
til rundt 1700 eller kort inn på 1700-tallet. Det kan uansett ikke ha gått lang tid fra avfallet i<br />
fase 1 ble deponert til slagget og ask<strong>en</strong> ble spredd utover i dette området. For dersom så var<br />
tilfellet ville vi ha funnet skår av <strong>en</strong> type keramikk kalt flintgods blant husholdningsavfallet i<br />
dette sandlaget. Flintgods er tidligst kj<strong>en</strong>t i Norge fra ca. 1730 og ble raskt <strong>en</strong> viktig del av<br />
kjøkk<strong>en</strong>inv<strong>en</strong>taret.<br />
Vi kan bare gjette hvor<strong>for</strong> no<strong>en</strong> har lagt fra seg store m<strong>en</strong>gder masovnslagg og sot/aske i<br />
området. En <strong>for</strong>utsetning <strong>for</strong> deponering<strong>en</strong> er at området på dette tidspunkt ikke ble b<strong>en</strong>yttet<br />
til andre aktiviteter, og at man således så det som helt greit å legge dette avfallet her. Uansett<br />
må det ha blitt fraktet hit fra masovn<strong>en</strong> borte ved Farriselva. Det kan i sin tur antyde at man<br />
hadde et spesielt <strong>for</strong>mål med d<strong>en</strong>ne transport<strong>en</strong>. Det var på d<strong>en</strong>ne tid<strong>en</strong> rundt 300 m bort dit<br />
hvor slagget ble produsert, og det vanlige var nemlig å deponere avfallet fra jernproduksjon<strong>en</strong><br />
så nær ovn<strong>en</strong> som mulig <strong>for</strong> å <strong>spar</strong>e tid og arbeidskraft.<br />
Fig.10 Masovnslagglaget er synlig i profil<strong>en</strong> under arkeolog<strong>en</strong>e. Til v<strong>en</strong>stre: Michael Amadeus Bjerkestrand. I hvit<br />
hjelm: Susanne Pettersson. Sitt<strong>en</strong>de med måleutstyr: Feltleder Maria Westrum Solem. Foto: Trude Aga Brun, VFK.<br />
12
GREV ULRIK FREDERIK GYLDENLØVE OG FRITZØE JERNVERK<br />
Avfall i <strong>for</strong>m av slagg og kull/sot fantes det mer <strong>en</strong>n nok av i området inn<strong>en</strong><strong>for</strong> d<strong>en</strong><br />
aktuelle period<strong>en</strong>. Umiddelbart etter oppkjøpet av jernverket i 1670 satte Ulrik Frederik<br />
Gyld<strong>en</strong>løve i gang <strong>en</strong> utvidelse ledet av dansk<strong>en</strong> Jacob Krist<strong>en</strong>s<strong>en</strong>. I løpet av to år ble de<br />
gamle verksbygning<strong>en</strong>e revet og ny masovn og hammer ble bygd på samme sted som før. 16 I<br />
1693-94 kom nok <strong>en</strong> <strong>for</strong>bedring da grev<strong>en</strong> satte i gang bygging av <strong>en</strong> ny, dobbel masovn samt<br />
<strong>en</strong> ny hammer i tillegg til d<strong>en</strong> gamle. 17 Masovnslagget i utgravning<strong>en</strong>s fase 2 må dermed<br />
skrive seg fra et jernverk i sterk vekst.<br />
M<strong>en</strong> hvor<strong>for</strong> ble slaggmasser, sot og kull deponert i området <strong>for</strong>an nåvær<strong>en</strong>de Nedre<br />
Fritzøegate 1-3? Kan <strong>for</strong>klaring<strong>en</strong> ha noe å gjøre med anlegget slik det ble brukt i d<strong>en</strong> aktuelle<br />
period<strong>en</strong> etter grev Gyld<strong>en</strong>løves overtakelse? Kan slagget være lagt ut <strong>for</strong> å gjøre området<br />
<strong>for</strong>an huset mer velegnet som ferdselsområde? Hva slags anlegg var eg<strong>en</strong>tlig dette på slutt<strong>en</strong><br />
av 1600-tallet og begynnels<strong>en</strong> av 1700-tallet?<br />
Historiker<strong>en</strong> Einar Blix skriver følg<strong>en</strong>de i Larviks historie: ”Så kom <strong>for</strong>valternes boliger. En av<br />
dem bodde i d<strong>en</strong> gamle herregård Fritzøehus som ble bygget opp på Langestrand da Fritsø<br />
oppe mellom Farris og Kil<strong>en</strong> i 1653 styrtet i Farris”. 18 Forvalterne han viser til må være de<br />
led<strong>en</strong>de stillinger som Gyld<strong>en</strong>løve opprettet <strong>for</strong> å holde ord<strong>en</strong> på sine virksomheter; jernverks<strong>for</strong>valter<strong>en</strong><br />
og sagbruks<strong>for</strong>valter<strong>en</strong> samt amts<strong>for</strong>valter og byfogd/birkeskriver<strong>en</strong>.<br />
I tillegg opprettet han i 1687/88 <strong>en</strong> stilling overordnet disse som overinspektør/<br />
overbirkedommer. 19 Dersom vi kan sette vår lit til Blix bodde <strong>en</strong>t<strong>en</strong> <strong>en</strong> av <strong>for</strong>valterne eller<br />
overinspektør<strong>en</strong> i nåvær<strong>en</strong>de Nedre Fritzøegate 1-3, eller rettere sagt i <strong>en</strong> eldre versjon av<br />
dag<strong>en</strong>s bygning. 20 Et inv<strong>en</strong>tarium over Fritsø verk fra 1704 beskriver dette som ”Fridtzøe Huus<br />
med sine bygninger og inv<strong>en</strong>tario”. 21 Her heter det at huset i seg selv var bygd av tømmer med<br />
murt kjeller. Det var i <strong>en</strong> etasje og inndelt i fem rom utstyrt med jernovner. I tillegg fantes et par små<br />
rom avdelt til kontorer. Fra gang<strong>en</strong> (<strong>for</strong>stu<strong>en</strong>) gikk det <strong>en</strong> trapp opp til loftet. En ann<strong>en</strong> <strong>en</strong>etasjes<br />
bygning var inndelt til kontorer, og hadde tilbygd <strong>en</strong> dr<strong>en</strong>gstue <strong>for</strong> kjøredr<strong>en</strong>g<strong>en</strong> med et skjul<br />
der det var <strong>en</strong> trapp opp til loftet. Videre fantes i tilknytning til hovedhuset et kombinert<br />
kjøkk<strong>en</strong>/bryggerhus. Til slutt beskrives <strong>en</strong> kombinert fiskebod/redskapsbod bygd samm<strong>en</strong> med<br />
et fjøs <strong>for</strong> 6 kyr og <strong>en</strong> stall <strong>for</strong> brukets 12 hester. Det fantes også <strong>en</strong> lit<strong>en</strong> kjøkk<strong>en</strong>hage med<br />
port inn til gård<strong>en</strong>. Endelig heter det at: ”Til d<strong>en</strong>ne Fridtzøe gaard er tv<strong>en</strong>de indganger d<strong>en</strong> <strong>en</strong>e<br />
west<strong>en</strong> ned ad elfv<strong>en</strong>, d<strong>en</strong> andre nord<strong>en</strong> med Back<strong>en</strong>”.<br />
Hvem av <strong>for</strong>valterne som bodde i gård<strong>en</strong> tidlig på 1700-tallet er ikke avklart. D<strong>en</strong> første skal<br />
ha vært sagbruks<strong>for</strong>valter Realph Wright som ble avskjediget i 1699. Det er mye som tyder på<br />
at grevskapets overinspektør, Jørg<strong>en</strong> Bøhme, brukte Fritzøehus (Nedre Fritzøegate 1-3) som<br />
kontor og kanskje bolig fra 1706 til ca 1720. 22<br />
16 Rian s. 39<br />
17 Rian s. 30<br />
18 Blix, Larviks historie bind 1s. 151<br />
19 Rian, s. 45<br />
20 Lars Jacob Hvind<strong>en</strong>-Haug skriver at det ble oppført ”et nyt Fritzøehus” i 1696. Hvind<strong>en</strong>-Haug s. 74. Kild<strong>en</strong><br />
skal være brev fra g<strong>en</strong>eralauditør Frants Heinrich Schade til Gyld<strong>en</strong>løve.<br />
21 Jarlsberg og Larvik A, Grevskap<strong>en</strong>e II Larvik 40 Jernverket 489 Inv<strong>en</strong>tarlister 1 1690 – 1704. Statsarkivet,<br />
Kongsberg<br />
22 Krist<strong>en</strong>s<strong>en</strong> s. 57 og Lars Jacob Hvind<strong>en</strong>-Haug s. 74<br />
13
Fig. 11 Hammerhytte med herd og stangjernshammer. Av Georg Haas etter maleri<br />
av C. A. Lor<strong>en</strong>tz<strong>en</strong> ca. 1790, ant. fra Bærums verk. Nasjonalbiblioteket.<br />
Tilbake til d<strong>en</strong> mulige opparbeidels<strong>en</strong> av området <strong>for</strong>an dag<strong>en</strong>s Nedre Fritzøegate1-3, kan vi <strong>for</strong><br />
det første regne med at <strong>en</strong> bygning allerede fantes her da Gyld<strong>en</strong>løve overtok som eier, nemlig<br />
hovedhuset i Lang<strong>en</strong>es gamle gård. Videre at grev<strong>en</strong> rev, helt eller delvis, d<strong>en</strong> gamle gård<strong>en</strong> og<br />
bygde <strong>en</strong> ny i 1696. Det kan ha vært <strong>en</strong>t<strong>en</strong> sagbruks<strong>for</strong>valter Wright eller overinspektør Bøhme<br />
som satte i gang opparbeidels<strong>en</strong> av passasj<strong>en</strong> <strong>for</strong> ferdsel som ble vedlikeholdt og brukt til<br />
omkring midt<strong>en</strong> av 1800-tallet. Avfall fra masovn, hammer og kanskje fra anleggets mange<br />
ovner kan ha blitt deponert som <strong>en</strong> første opparbeidelse. H<strong>en</strong>delses<strong>for</strong>løpet er <strong>for</strong>eløpig <strong>en</strong><br />
teori, og må etterprøves i arkivmaterialet. Der vil man <strong>for</strong>håp<strong>en</strong>tligvis også kunne finne ut<br />
hvor<strong>for</strong> dette ble gjort.<br />
STOR BYGGEAKTIVITET I OMRÅDET<br />
Etter at lag<strong>en</strong>e med slagg og aske var deponert (fase 2) finner det sted <strong>en</strong> rekke tiltak i<br />
området (fase 3) som det er noe vanskeligere å få klarhet i. Vi måtte der<strong>for</strong> gjøre <strong>en</strong> rekke<br />
avveininger når det gjaldt hvilke aktiviteter som hører samm<strong>en</strong>. Dette gjelder et antall<br />
aktiviteter som alle ligger over slagglaget og askelaget i fase 2.<br />
For det første blir det bygd <strong>en</strong> mur 10-12 m ned<strong>en</strong><strong>for</strong> det som i dag er Nedre Fritzøegate 1-3<br />
og som løper nest<strong>en</strong> parallelt med dette huset (se figur 12). Underst i mur<strong>en</strong> er det lagt et skift<br />
mellomstor åker- eller mor<strong>en</strong>estein, og på dette skiftet et lag ”murstein” laget av<br />
masovnslagg. Mur<strong>en</strong> er avdekket over <strong>en</strong> såpass lang strekning at d<strong>en</strong> ikke godt kan være et<br />
bygningsfundam<strong>en</strong>t. Snarere er det rimelig å gå ut fra at d<strong>en</strong> utgjør rest<strong>en</strong>e av et steingjerde,<br />
14
eller helst fundam<strong>en</strong>tet <strong>for</strong> et tregjerde i og med at høyd<strong>en</strong> på steinmur<strong>en</strong> ikke er mer <strong>en</strong>n 0,3<br />
m. At mur<strong>en</strong> er tilnærmet parallell med dette huset er <strong>en</strong> sterk indikasjon på at de to <strong>en</strong>t<strong>en</strong><br />
er samtidige – eller kanskje helst at mur<strong>en</strong> er yngre <strong>en</strong>n huset: Vi bør på g<strong>en</strong>erelt grunnlag<br />
kunne gå ut fra at boligbebyggels<strong>en</strong> på Langestrand først ble etablert et godt stykke inn <strong>for</strong><br />
strandvoll<strong>en</strong> og ikke nede ved sjø<strong>en</strong> i strandson<strong>en</strong> på nedsid<strong>en</strong> av mur<strong>en</strong>. Med andre ord at<br />
husets l<strong>en</strong>gderetning dermed var bestemm<strong>en</strong>de <strong>for</strong> gjerdets l<strong>en</strong>gderetning. Hadde mur<strong>en</strong> vært<br />
eldre <strong>en</strong>n huset ville d<strong>en</strong> trolig vært ori<strong>en</strong>tert parallelt med strandlinj<strong>en</strong>s l<strong>en</strong>gderetning.<br />
Fig. 12 Bildet viser mur<strong>en</strong> parallelt med og ned<strong>en</strong><strong>for</strong> Nedre<br />
Fritzøegate 1-3. Foto: Arne Schau.<br />
15<br />
For det andre ble det,<br />
mulig<strong>en</strong>s samtidig med bygging<strong>en</strong><br />
av mur<strong>en</strong>, lagt ut et kraftig lag<br />
bestå<strong>en</strong>de av slaggklumper<br />
og annet avfall fra <strong>en</strong><br />
hammersmie i det åpne området<br />
på oversid<strong>en</strong> av gjerdet mellom<br />
dette og huset (se <strong>for</strong>sidebilde).<br />
Det er tydelig at dette er<br />
masser tilført fra et annet sted.<br />
Delvis <strong>for</strong>di hammersmia lå et<br />
godt stykke unna, m<strong>en</strong> også <strong>for</strong>di<br />
laget framstår som temmelig<br />
omrotet. Avfallet må ha blitt<br />
transportert hit fra smi<strong>en</strong>e ved<br />
Farriselva i nordøst, og <strong>for</strong>målet<br />
kan ha vært å gjøre det åpne<br />
området bedre egnet <strong>for</strong> ferdsel<br />
ved å tilføre masser som ikke så<br />
lett ble sølete/gjørmete slik som <strong>en</strong> grassbevokst sandvoll lett blir. Dette gir <strong>oss</strong> anledning til å<br />
tilbakeslutte fra fase 3 til fase 2 når det gjelder lag<strong>en</strong>e i sistnevnte fase: Kan det være at masovnslagget<br />
og askelaget i fase 2 ble lagt ut som det første leddet i opparbeiding <strong>for</strong> ferdsel i<br />
området? I alle fall kan det være vanskelig å <strong>for</strong>klare hvor<strong>for</strong> no<strong>en</strong> skulle finne på å frakte disse<br />
mass<strong>en</strong>e helt hit om det ikke var <strong>for</strong> at de skulle ha <strong>en</strong> funksjon.<br />
Det ble ikke funnet keramikkskår eller andre gj<strong>en</strong>stander i slagglaget eller i <strong>for</strong>bindelse med<br />
mur<strong>en</strong>, så fase 3 kan ikke dateres på d<strong>en</strong>ne måt<strong>en</strong>. Det vi vet er at aktivitet<strong>en</strong>e i fase 3 er<br />
yngre <strong>en</strong>n fase 2 i og med at mur<strong>en</strong> skjærer ned gj<strong>en</strong>nom sot- og askelaget, og at slagglaget<br />
ligger over masovnslagget i fase 2. Det er heller ikke mulig å si med bestemthet hvorvidt mur<strong>en</strong><br />
eller slagglaget er eldre <strong>en</strong>n murkjeller<strong>en</strong> <strong>for</strong> nåvær<strong>en</strong>de Nedre Fritzøegate 1-3, m<strong>en</strong> som nevnt<br />
er trolig huset eldst. Samtidig er det klart at fase 3 må være yngre <strong>en</strong>n midt<strong>en</strong> av 1600-tallet,<br />
<strong>for</strong> på d<strong>en</strong>ne tid<strong>en</strong> ble de første hammersmi<strong>en</strong>e etablert på Langestrand.<br />
Fig. 13 Funn fra grop 820. Perlkelch<strong>en</strong>glass fra<br />
Nøstetang<strong>en</strong> (1550-60), glassflaske og skår av<br />
fajansefat. Foto: Jan Lindh, <strong>Kulturarv</strong>, VFK.<br />
I tillegg til mur<strong>en</strong> og slagglaget finnes det<br />
ytterligere et par aktiviteter som trolig også<br />
bør ses i samm<strong>en</strong>h<strong>en</strong>g med fase 3. D<strong>en</strong><br />
første av disse er <strong>en</strong> avfallsgrop inntil mur<strong>en</strong><br />
på oppsid<strong>en</strong> av d<strong>en</strong>ne, altså i nedkant av<br />
ferdselsområdet. At gropa er yngre <strong>en</strong>n<br />
gjerdet ser vi ved at mur<strong>en</strong> under gjerdet utgjør<br />
gropas nedre avgr<strong>en</strong>sning. Blant<br />
husholdningsavfallet i gropa finnes skår av<br />
glass (Perlkelch<strong>en</strong>, 1740-1804), skår av<br />
flintgodsfat (1730→), krittpiper (1700→), skår<br />
av glassflasker samt mye dyrebein (matavfall).<br />
Avfallet viser dermed at gropa kan dateres til et<br />
eller annet sted i tidsrommet 1730–1804. M<strong>en</strong>
hvilk<strong>en</strong> del av dette tidsrommet faller mest sannsynlig? Ser vi på hva som utgjør mestepart<strong>en</strong><br />
av funnmaterialet i d<strong>en</strong>ne avfallsgropa og datering<strong>en</strong> av dette, vil tid<strong>en</strong> rundt midt<strong>en</strong> av 1700-<br />
tallet kunne være <strong>en</strong> rimelig antagelse. Gropa ser ut til å være gravd og igj<strong>en</strong>fylt m<strong>en</strong>s gjerdet<br />
var i bruk, og dermed kan gjerdet være omtr<strong>en</strong>t samtidig med eller litt yngre <strong>en</strong>n gropa.<br />
Det ble videre avdekket et bygningsfundam<strong>en</strong>t helt nordvest i utgravningsområdet<br />
inntil kjellermur<strong>en</strong> <strong>for</strong> nåvær<strong>en</strong>de Nedre Fritzøegate 1-3 og som nok også hører hjemme i<br />
fase 3. Fundam<strong>en</strong>tet består av til dels store steiner lagt rett på bakk<strong>en</strong>, og direkte på<br />
avfallslaget fra hammersmia. Selv om det ikke kan avklares hvorvidt dette<br />
fundam<strong>en</strong>tet er samtidig med eller yngre <strong>en</strong>n d<strong>en</strong> stå<strong>en</strong>de kjellermur<strong>en</strong>, gir det god m<strong>en</strong>ing å se<br />
fundam<strong>en</strong>tet som et yngre tilbygg til huset med steinkjeller<strong>en</strong>. Dette <strong>for</strong>di vi har tolket<br />
både d<strong>en</strong> lange mur<strong>en</strong> og laget med hammersmieslagg som noe yngre <strong>en</strong>n kjeller<strong>en</strong>, og<br />
<strong>for</strong>di fundam<strong>en</strong>tet er bygd direkte på laget med hammersmieslagg. Igj<strong>en</strong> tilsier dette at det<br />
har gått veldig kort tid fra hammersmieslagget ble deponert og til fundam<strong>en</strong>tet ble bygd.<br />
Derimot vet vi ikke hvorvidt fundam<strong>en</strong>tet er eldre eller yngre <strong>en</strong>n avfallgropa nede ved<br />
d<strong>en</strong> lange mur<strong>en</strong> og som vi har datert til midt<strong>en</strong> av 1700-tallet. Yngste mulige datering av<br />
fundam<strong>en</strong>tet blir således ca. 1800, m<strong>en</strong>s eldste mulige datering vil være d<strong>en</strong> samme som<br />
datering<strong>en</strong> <strong>for</strong> fase 1 (i og med at fase 2 ikke kan dateres direkte): ca. 1700. Trolig bør samtlige<br />
aktiviteter i fase 3 kunne tidfestes til rundt midt<strong>en</strong> av 1700-tallet, m<strong>en</strong> de har skjedd til dels<br />
etter hverandre – og ikke alle samtidig.<br />
Fig. 14 Bildet viser fundam<strong>en</strong>tet <strong>for</strong> “karnappet”. Foto: Maria Westrum Solem, <strong>Kulturarv</strong>, VFK.<br />
Hvor<strong>for</strong> ble fundam<strong>en</strong>tet bygd og hvilk<strong>en</strong> funksjon hadde det? Fundam<strong>en</strong>tet er tilstrekkelig<br />
solid til at det kan bære et tilbygg til Nedre Fritzøegate 1-3, m<strong>en</strong> samtidig er det såpass lite<br />
i omkrets (utv<strong>en</strong>dig mål 3,5x5,4 m, indre mål 2x2 m) at det er mindre sannsynlig at det<br />
har båret noe som har strukket seg høyere <strong>en</strong>n kjellermur<strong>en</strong>. En mulig tolkning er der<strong>for</strong> at<br />
fundam<strong>en</strong>tet har båret <strong>en</strong> overdekning <strong>for</strong> <strong>en</strong> nedgang til kjeller<strong>en</strong> fra utsid<strong>en</strong>. Et fotografi av<br />
Nedre Fritzøegate 1-3 fra rundt 1940-år<strong>en</strong>e (fig. 15) viser hva som trolig er nettopp <strong>en</strong> slik<br />
kjellernedgang.<br />
16
Fig. 15 Nedre Fritzøegate 1-3 til høyre i bildet som antagelig er fra 1940-år<strong>en</strong>e? Kan det lille hvite feltet <strong>for</strong>an huset<br />
være et overbygg til <strong>en</strong> kjellernedgang? Bildet er h<strong>en</strong>tet fra Winding: Treschow. Advokat – godsejer – politiker.<br />
1786 – 1869.<br />
Til slutt skal det nevnes noe som kan være avgjør<strong>en</strong>de <strong>for</strong> id<strong>en</strong>tifisering<strong>en</strong> av<br />
opprinnels<strong>en</strong> til huset i nåvær<strong>en</strong>de Nedre Fritzøegate 1-3. Huset har i dag steinkjeller, m<strong>en</strong><br />
kjellermur<strong>en</strong> er fullst<strong>en</strong>dig dekket av et tykt lag murpuss. Det er der<strong>for</strong> ikke mulig å studere<br />
grunnmur<strong>en</strong> nærmere <strong>for</strong> ev<strong>en</strong>tuelt å kunne datere d<strong>en</strong> ved å se på materialbruk og bindemiddel.<br />
Likevel kan vi konkludere med at det aldri kan ha vært et stein- eller mursteinsbygg på d<strong>en</strong>ne<br />
grunnmur<strong>en</strong>. Dette vet vi <strong>for</strong>di det under utgravning<strong>en</strong> ikke ble observert teglflis, mørtel<br />
eller annet i jordlag<strong>en</strong>e ut<strong>en</strong><strong>for</strong> eller inntil kjellermur<strong>en</strong> og som kunne antyde at bygning<strong>en</strong> over<br />
kjellermur<strong>en</strong> har vært i stein, tegl eller bindingsverk. Mur<strong>en</strong> må der<strong>for</strong> til <strong>en</strong>hver tid ha båret<br />
<strong>en</strong> trebygning.<br />
OVERINSPEKTØR FABRICIUS’ GÅRD<br />
Det er <strong>for</strong>eløpig ikke klart hvem som flyttet inn i eller b<strong>en</strong>yttet Fritzøehus etter at<br />
overinspektør<strong>en</strong> døde i omkring 1720. De neste tre overinspektører synes å ha hatt sine boliger<br />
s<strong>en</strong>tralt ved by<strong>en</strong>s Storgate.<br />
I 1762 fikk grevskapet <strong>en</strong> ny overinspektør som het Frederik Ludvig Fabricius. Han var<br />
velutdannet og bereist – <strong>en</strong> ektefødt sønn av opplysningstid<strong>en</strong>. D<strong>en</strong> 27. desember 1763<br />
takket han grev<strong>en</strong> <strong>for</strong>di han julaft<strong>en</strong> fikk flytte inn i grev<strong>en</strong>s gård på Langestrand, og uttrykte<br />
17
samtidig glede over å bo nærmere verk<strong>en</strong>e slik at han kunne ha øye med dem. 23 I <strong>for</strong>bindelse med<br />
Fabricius’ innflytting ble det <strong>for</strong>etatt <strong>en</strong> større og godt dokum<strong>en</strong>tert ombygging av hovedhus og<br />
fløyer. 24 Branntakst<strong>en</strong>e, som finnes <strong>for</strong> hvert ti<strong>en</strong>de år fra 1777, viser stor stabilitet og få <strong>en</strong>dringer.<br />
I vår samm<strong>en</strong>h<strong>en</strong>g er det interessant at takst<strong>en</strong>e også inneholder beskrivelser av <strong>en</strong> hage<br />
anlagt mellom huset og sjø<strong>en</strong>, og at d<strong>en</strong>ne var omgitt av et solid plankegjerde (”plankeverk<br />
til frukt- og urtehag<strong>en</strong>s omhegning”). 25 Det er <strong>for</strong>eløpig ikke fastslått når hag<strong>en</strong> kom til.<br />
Fig. 16 Utsnitt av kart fra 1788 over Fritzøe jernverk og sagbruk. Overinspektør<strong>en</strong>s gård og tomt er (47) og hag<strong>en</strong><br />
(54). Hele kartet er gj<strong>en</strong>gitt i vedlegg 1.<br />
Eier: Treschow-Fritzøe<br />
Steinmur<strong>en</strong>/gjerdet, som ikke lot seg datere direkte (indirekte datert til rundt midt<strong>en</strong> av 1700-<br />
tallet), kan ha vært etablert allerede med Jørg<strong>en</strong> Bøhme, eller s<strong>en</strong>est med overinspektør<strong>en</strong>s<br />
innflytting i 1763. Studier av skriftlige kilder vil antagelig kunne klargjøre dette. Nedgravning<strong>en</strong><br />
ved gjerdet kan skrive seg fra tid<strong>en</strong> etter Bøhmes død, eller helst fra Fabricius sin tid. Dette<br />
vet vi i <strong>for</strong>eløpig lite om, m<strong>en</strong> innholdet i avfallet harmonerer uansett med et hushold av <strong>en</strong><br />
viss standard og status. Det er heller ing<strong>en</strong> ting i skriftlige kilder som kan <strong>for</strong>klare påføring av<br />
slagg fra hammersmie, annet <strong>en</strong>n at området på kart fra andre halvdel av 1700-tallet fremstår<br />
som et ferdselsområde. 26 Heller ikke steinfundam<strong>en</strong>tet finnes det <strong>for</strong>eløpig no<strong>en</strong> <strong>for</strong>klaring på i<br />
skriftlige kilder, heller ikke kart.<br />
23 Asbjørn Bakk<strong>en</strong>s notater fra overinspektør<strong>en</strong>s kopibøker, Larvik Museum<br />
24 Jarlsberg og Larvik, A Grevskap<strong>en</strong>e, II Larvik, I Personal<strong>for</strong>valtning, 12 Pakkesaker, Rekke I, 1 Overinspektører<br />
m.v. 1680-1793. Statsarkivet, Kongsberg.<br />
25 Kommerskollegiet. B. Landbygning<strong>en</strong>es branntakst<strong>for</strong>retninger. Pk. 68, Larvik grevskap. Do. Over alle bygning<strong>en</strong>e<br />
ved Fritzøe jernverk. 29. okt. 1777, do. 29. nov. 1787 – 9. jan 1788. Pk. 69, do. 9. nov – 7. des 1797. Riksarkivet<br />
26 Se <strong>for</strong> eksempel Niels Peders<strong>en</strong> Friis, Grund Rids over Fritzøe Jern Værk og Sauge Brug med videre. Treschow-Fritzøes<br />
samlinger.<br />
18
N 6546300<br />
N 6546150<br />
N 6546000<br />
E 558300<br />
19<br />
Larvik kommune<br />
Oversiktskart<br />
Utskrevet dato:<br />
Målestokk:<br />
03.12.2010<br />
1:1500<br />
E 558450<br />
Nordpil<br />
Kartgrunnlag er teknisk kart laget fra 1993-2005<br />
Ei<strong>en</strong>domsgr<strong>en</strong>ser i kartet er ikke rettsgyldige.<br />
Fig. 17 Utsnitt av Byggmester Hans Christian Linds kart fra 1802 som bygger på Friis Peders<strong>en</strong>s kart fra 1788.<br />
Linds kart er et detaljert ei<strong>en</strong>domskart som tar med både Langestrand og verket. Det viser hus, hager, veier og<br />
ferdselsårer. Dag<strong>en</strong>s situasjonskart er lagt oppå med et avvik på 0,9 m. Overinspektør<strong>en</strong>s gård (Fritzøehus/Nedre<br />
Fritzøegate 1-3) er markert midt i bildet og hadde <strong>en</strong>dret seg lite sid<strong>en</strong> midt<strong>en</strong> av 1760-år<strong>en</strong>e. Ferdselsområdet er<br />
tydelig avgr<strong>en</strong>set. De to små hag<strong>en</strong>e omtalt i takst<strong>en</strong>e er markert. Det er også d<strong>en</strong> store hag<strong>en</strong> som var avgr<strong>en</strong>set<br />
av plankeverk. Hele kartet er gj<strong>en</strong>gitt i vedlegg 2.<br />
Eier: Treschow-Fritzøe.
NYTT HAGEGJERDE<br />
Aktivitet<strong>en</strong>e i fase 4 lar seg heller ikke <strong>en</strong>kelt datere direkte ved hjelp av gj<strong>en</strong>stander fra<br />
jordlag. Det som skjer i løpet av d<strong>en</strong>ne aktivitetsfas<strong>en</strong> er at vi ser at gjerdet på d<strong>en</strong> lange<br />
mur<strong>en</strong> har falt ned og et nytt gjerde er blitt satt opp, d<strong>en</strong>ne gang<strong>en</strong> i <strong>for</strong>m av et stolpegjerde<br />
med bordkledning.<br />
Inntil mur<strong>en</strong> på nedsid<strong>en</strong>, over <strong>en</strong> kort strekning med gode bevarings<strong>for</strong>hold <strong>for</strong> organisk<br />
materiale, ble det avdekket ligg<strong>en</strong>de treverk og spiker. Dette kan ikke være rester av et<br />
gulv. Treverket og spikerne ligger slik til at de må kunne tolkes som rester av det bord- eller<br />
plankegjerdet som sto oppå mur<strong>en</strong> fra fase 3 og som på et tidspunkt må ha veltet ned. Kort tid<br />
etter må et stolpegjerde ha blitt satt opp rett ut<strong>en</strong><strong>for</strong> eller oppå det eldre gjerdet.<br />
Stolp<strong>en</strong>e er satt opp om lag <strong>en</strong> meter ov<strong>en</strong><strong>for</strong> mur<strong>en</strong> med plankegjerdet og parallelt med dette.<br />
Det ville være vanskelig å <strong>for</strong>klare hva <strong>en</strong> om lag 1 m bred passasje mellom stolp<strong>en</strong>e og et<br />
plankegjerde oppå mur<strong>en</strong> skulle kunne brukes til, dersom ikke stolp<strong>en</strong>e var spor etter et nytt<br />
gjerde. Samtidig kan stolpehull<strong>en</strong>e ses å stå litt <strong>for</strong> uregelmessig til at samtlige kan ha vært<br />
ledd i ett og samme gjerde. De bør der<strong>for</strong> repres<strong>en</strong>tere to <strong>for</strong>skjellige gjerder og der det <strong>en</strong>e<br />
har erstattet det andre. Det er videre mulig å tolke ut <strong>en</strong> åpning i disse to yngre gjerd<strong>en</strong>e inn<br />
fra ferdselsområdet, <strong>en</strong> portåpning med andre ord.<br />
Begge stolpegjerd<strong>en</strong>e må ha blitt bygd etter at avfallsgropa i dette området var blitt fylt igj<strong>en</strong>,<br />
<strong>for</strong> flere av gjerdestolp<strong>en</strong>e er gravd ned gj<strong>en</strong>nom avfallet i d<strong>en</strong>ne. Bygging<strong>en</strong> av det første<br />
stolpegjerdet kan vi grovt tidfeste til siste halvdel av 1700-tallet i og med at fase 3 ble datert<br />
til rundt midt<strong>en</strong> av dette århundret.<br />
EN OVERGANGSFASE<br />
Da Frederik Ludvig Fabricius døde i 1786 flyttet d<strong>en</strong> nye overinspektør<strong>en</strong> Nils Brinck B<strong>en</strong>dtz<br />
inn i gård<strong>en</strong> på Langestrand. Han ble susp<strong>en</strong>dert fra sin stilling i 1793 på grunn av underslag<br />
m<strong>en</strong> fikk beholde stilling<strong>en</strong> som overbirkedommer. 27 Kanskje fikk han bli bo<strong>en</strong>de til sin død,<br />
m<strong>en</strong> hvem etterfulgte ham? I <strong>en</strong> takst fra 1805 betegnes Nedre Fritzøegate 1-3 som ”d<strong>en</strong><br />
<strong>for</strong>rige overinspektørgård”. Bygning<strong>en</strong>e var i brukbar stand, så anlegget hadde neppe stått tomt.<br />
Imidlertid kan et visst <strong>for</strong>fall ha inntrådt, og som gjorde at gjerdet fra fase 3 ble skiftet ut med<br />
et eller to stolpegjerder etter hvert som nye personer flyttet inn og/eller ev<strong>en</strong>tuelt bruk<strong>en</strong> av<br />
området <strong>en</strong>dret seg (fase 4).<br />
NYE PÅFØRINGER AV SØPPEL<br />
Fase 5 utgjøres av hva som trolig er et samm<strong>en</strong>h<strong>en</strong>g<strong>en</strong>de lag husholdningsavfall og<br />
som dekket det meste av undersøkelsesområdet. I tillegg hører to mindre leirlag over<br />
bygningsfundam<strong>en</strong>tet (fase 3) til fase 5.<br />
Det <strong>en</strong>e leirlaget ligger i midtpartiet i fundam<strong>en</strong>tet og det andre rett på utsid<strong>en</strong>. Dette er<br />
r<strong>en</strong>e, hardpakkede leirlag og altså ikke avfalls- eller utfyllingslag. Trolig har leira inne i<br />
fundam<strong>en</strong>tet fungert som gulvlag i kjellerinngang<strong>en</strong>, m<strong>en</strong>s leirlaget på utsid<strong>en</strong> kan ha blitt lagt<br />
der som inngang<strong>spar</strong>ti <strong>for</strong>an kjellerdør<strong>en</strong>.<br />
I likhet med tidligere avfallsgroper og avfallslag inneholder også dette store avfallslaget, som<br />
nå er blitt spredt ut over det tidligere ferdselsområdet mellom huset og gjerdet, store m<strong>en</strong>gder<br />
husholdningsavfall.<br />
27 Rian 1982 s. 226<br />
20
Fig. 18 Fundam<strong>en</strong>tet med leirlag<strong>en</strong>e. Foto: Trude Aga Brun, <strong>Kulturarv</strong>, VFK.<br />
M<strong>en</strong> til <strong>for</strong>skjell fra de tidligere søppeldeponering<strong>en</strong>e i området ser det ut til at dette<br />
laget ikke bare består av lokalt avfall fra nærligg<strong>en</strong>de bebyggelse. I laget finnes<br />
husholdningsavfall som stammer fra både 16- og 1700-tallet. Dette kan bare bety<br />
at deler av avfallet er gammelt søppel h<strong>en</strong>tet ann<strong>en</strong>steds fra og at det er blitt<br />
blandet med samtidig avfall. Igj<strong>en</strong> tyder dette på at no<strong>en</strong> må ha ønsket å<br />
jevne ut området ved å tilføre masser, m<strong>en</strong> at de også måtte grave opp eldre masser <strong>for</strong> å få<br />
nok.<br />
Samtidig ser vi at stolpegjerdet fra fase 4 er borte. Dette kan <strong>en</strong>t<strong>en</strong> bety at området<br />
ned<strong>en</strong><strong>for</strong> gjerdet nå ikke l<strong>en</strong>ger b<strong>en</strong>yttes til hageanlegg, eller det<br />
kan bety at området <strong>for</strong>tsatt er hage m<strong>en</strong> at det ikke l<strong>en</strong>ger har vært så viktig<br />
å gjerde d<strong>en</strong> inn. Forklaring<strong>en</strong> på d<strong>en</strong> store påføring<strong>en</strong> av søppel kan der<strong>for</strong><br />
være at hele området <strong>for</strong>an huset med steinkjeller<strong>en</strong> nå har fått ann<strong>en</strong> bruk,<br />
at det ikke l<strong>en</strong>ger primært er et avgr<strong>en</strong>set ferdselsområde som gr<strong>en</strong>ser til et<br />
inngjerdet område mot sjø<strong>en</strong>. Eller det kan bety at ferdsel<strong>en</strong> i området er opprettholdt m<strong>en</strong> at<br />
bredd<strong>en</strong> på d<strong>en</strong> ikke l<strong>en</strong>ger er avgr<strong>en</strong>set i nedkant ved et gjerde. Samtidig må det påpekes at<br />
avfallslaget ble undersøkt på <strong>en</strong> noe summarisk måte,<br />
og at det kan ha vært spor i laget etter et lettere<br />
gjerde (gjerdestaur) ut<strong>en</strong> at hull<strong>en</strong>e etter dette ble<br />
observert.<br />
Å datere fase 5 mer presist er ikke så <strong>en</strong>kelt. Vi ser<br />
likevel <strong>en</strong> t<strong>en</strong>d<strong>en</strong>s i gj<strong>en</strong>standsmaterialet. Et flertall<br />
av de daterbare gj<strong>en</strong>stand<strong>en</strong>e samler seg rundt slutt<strong>en</strong><br />
av 1700-tallet. Store krittpiper med lange skaft,<br />
kinesisk porsel<strong>en</strong> og skår av <strong>en</strong> type store glassflasker<br />
som ble vanlig i løpet av andre halvdel av 1700-tallet<br />
er i klart flertall i <strong>for</strong>hold til de eldre stjertpott<strong>en</strong>e og<br />
krittpip<strong>en</strong>e med små hoder og tykke skaft. En rimelig<br />
tidfesting av aktivitetsspor<strong>en</strong>e i fase 5 vil der<strong>for</strong> være<br />
siste fjerdedel av 1700-tallet eller rundt 1800.<br />
21<br />
Fig. 19 Gj<strong>en</strong>stander fra laget. Biter av krittpipestilker,<br />
skår av kinesisk porsel<strong>en</strong>skopp og<br />
skår av fat. Foto: Jan Lindh, <strong>Kulturarv</strong>, VFK.
AMTSFORVALTER OG ”GREVLING” MICHAEL FALCH<br />
Med overinspektør B<strong>en</strong>dtz` avgang i 1796 <strong>for</strong>svant overinspektør<strong>en</strong> med sin makt og<br />
status fra Langestrand. Etterfølger<strong>en</strong> H<strong>en</strong>rik Bull flyttet inn i d<strong>en</strong> gamle amts<strong>for</strong>valterbolig<strong>en</strong> i<br />
Herregård<strong>en</strong>s vestfløy. Spørsmålet man kan stille er hvem som da overtok bolig<strong>en</strong> på<br />
Langestrand? 28 Sto d<strong>en</strong> tom eller gikk d<strong>en</strong> tilbake til sin tidligere bruk som bolig/kontor<br />
<strong>for</strong> verkets betj<strong>en</strong>ter? De neste sikre opplysninger om bruk<strong>en</strong> kommer i <strong>for</strong>bindelse med<br />
grevskapets avvikling, <strong>en</strong> prosess som startet allerede i 1805. D<strong>en</strong> siste greve av Larvik var<br />
kommet opp i <strong>en</strong> vanskelig gjeldssituasjon og Larvik grevskap ble solgt tilbake til d<strong>en</strong> danske<br />
kong<strong>en</strong>. Grevskapet ble umiddelbart lagt under amtmann<strong>en</strong> i Bratsbergs myndighet, og han<br />
oppnevnte samme år Michael Falch som amts<strong>for</strong>valter 29 . Mulig<strong>en</strong>s flyttet Michael Falch inn i<br />
d<strong>en</strong> tidligere overinspektørbolig<strong>en</strong> allerede på dette tidspunktet, alternativt flyttet han inn i<br />
1817 da han samm<strong>en</strong> med tre andre byborgere kjøpte det tidligere grevskapet av kong<strong>en</strong>. 30 I<br />
følge Rørdams registrering med tilhør<strong>en</strong>de kart bodde Falch på ei<strong>en</strong>domm<strong>en</strong> i begynnels<strong>en</strong> av<br />
1820-år<strong>en</strong>e. 31<br />
Det kan imidlertid synes som om han ved innflytting<strong>en</strong> ikke overtok hag<strong>en</strong>. I takst<strong>en</strong> fra 1805<br />
er det kun nevnt to hager omgitt med stakitt og plankeverk til anlegget. D<strong>en</strong> store hag<strong>en</strong> fra<br />
de <strong>for</strong>egå<strong>en</strong>de takst<strong>en</strong>e er ikke nevnt. 32 Noe må ha skjedd som medførte at hag<strong>en</strong> ble fjernet<br />
og området fremsto som åp<strong>en</strong>t og adskilt fra overinspektør<strong>en</strong>s gamle gård, slik kartutsnitt<strong>en</strong>e<br />
ned<strong>en</strong><strong>for</strong> viser.<br />
I d<strong>en</strong>ne siste fas<strong>en</strong> spilte <strong>en</strong> mann ved navn Peter Peters<strong>en</strong> <strong>en</strong> viktig rolle. 33 Han kom til<br />
Larvik i 1797 som bergmester og ble bestyrer <strong>for</strong> Fritzøe jernverk i 1805. I 1810 ble han<br />
bergråd og fratrådte som jernverksbestyrer i 1815. 34 I løpet av år<strong>en</strong>e 1797 - 1810 kjøpte<br />
Peters<strong>en</strong> opp <strong>en</strong> rekke ei<strong>en</strong>dommer på Langestrand, blant annet området ned<strong>en</strong><strong>for</strong> Nedre Fritzøe<br />
gate 1–3, så vel hageområdet som ei<strong>en</strong>domm<strong>en</strong> videre mot vest bort til Langes gate. 35 Det var<br />
nettopp i d<strong>en</strong>ne period<strong>en</strong> hag<strong>en</strong> <strong>for</strong>svant og dessut<strong>en</strong> bygning<strong>en</strong>e i tilknytning til d<strong>en</strong>ne. Området<br />
betegnes da også som Bergråd Peters<strong>en</strong>s tomt i 1824. Det er ikke kj<strong>en</strong>t om Peters<strong>en</strong> hadde<br />
planer <strong>for</strong> området. Han døde i 1850 og hadde da <strong>for</strong> l<strong>en</strong>gst mistet både ei<strong>en</strong>dommer og status.<br />
Det aktuelle området ble på et tidspunkt advokat Fritz Treschows ei<strong>en</strong>dom, som i 1835 kjøpte<br />
det tidligere grevskapet av kong<strong>en</strong>. Med dette begynte <strong>en</strong> ny æra <strong>for</strong> Fritzøebedrift<strong>en</strong> og<br />
Larvik. 36 Nye m<strong>en</strong>nesker ble plassert inn i nye posisjoner, noe som igj<strong>en</strong> fikk konsekv<strong>en</strong>ser <strong>for</strong><br />
det aktuelle området på Langestrand.<br />
28 Ifølge folketelling<strong>en</strong> 1801 bodde ikke B<strong>en</strong>dtz der på dette tidspunktet.<br />
29 Ved folketelling<strong>en</strong> 1801 var han 25 år gammel, ugift og losjer<strong>en</strong>de ved Fritzøe jernverk. Han var ansatt som<br />
prokurator (sakfører/advokat) i grevskapet.<br />
30 I 1814 brast union<strong>en</strong> med Danmark og Kielertraktat<strong>en</strong> ga d<strong>en</strong> danske kong<strong>en</strong> 6 års frist til å selge grevskapet.<br />
Kong<strong>en</strong>s ei<strong>en</strong>dommer og avgiftsinntekter ble solgt i 1817 til amts<strong>for</strong>valter Michael Falch, tollkasserer Børre Gether,<br />
prost Johan Sartz og kjøpmann Mathis Sartz.<br />
31 Kart 1873 med eiere anno 1824 tegnet inn. Larvik kommunes kartarkiv.. I 1835 måtte han <strong>for</strong>late Langestrand,<br />
se Langeland, Larviks historie 2, s 182 – 184.<br />
32 Jarlsberg og Larvik, A Grevskap<strong>en</strong>e, II Larvik, 40 Jernverket, 488 Produksjon og drift, Syn og takst 1, 1671 –<br />
1797. Statsarkivet, Kongsberg<br />
33 Født i Trondheim 9. oktober 1767 som sønn av <strong>en</strong> smedmester. Stud<strong>en</strong>t 17 år gammel og var lærer i tre år ved<br />
ing<strong>en</strong>iørkorpset i Køb<strong>en</strong>havn. Studerte bergverksdrift i Sverige i tre år.<br />
34 Larviks historie bind 2, s. 61<br />
35 Kart 1873 påført eiere i flg. Rørdams protokoll fra 1824. Larvik kommunes kartarkiv.<br />
36 Rian s. 228-229<br />
22
Fig. 20 og 21 Utsnitt<strong>en</strong>e er h<strong>en</strong>tet fra kart laget med få års mellomrom. D<strong>en</strong> viktigste <strong>en</strong>dring<strong>en</strong> fra 1802-kartet er<br />
<strong>for</strong> det første at arealet der hag<strong>en</strong> lå ikke l<strong>en</strong>ger fremstår som tilhør<strong>en</strong>de Overinspektøranlegget. Fire bygninger<br />
som nok var uthus er revet og tilbake ligger to bygninger som antagelig var bolighus<br />
Fig. 20 Oppmåling fra Christian Ludvig Spørck 1811 – 1813. Stat<strong>en</strong>s kartverk. Vestfold, Jarlsberg og Larviks amt nr.<br />
17 og fig. 21 Utsnitt fra Kart over Grænds<strong>en</strong> mellem Laurvigs Bye og Land Districtet MDCCCXX (1820). Oppmålt av<br />
Jacob Rørdam i Larvik kommunes kartarkiv. Se vedlegg 3, 4 og 4b.<br />
Når det i utgravning<strong>en</strong>s fase 5 synes<br />
som om d<strong>en</strong> tidligere bruk<strong>en</strong> av<br />
området ned<strong>en</strong><strong>for</strong> gjerdet er opphørt<br />
eller <strong>en</strong>dret, stemmer dette med de<br />
skriftlige kild<strong>en</strong>e: Hag<strong>en</strong> <strong>for</strong>svant m<strong>en</strong><br />
ferdselsområdet ble opprettholdt.<br />
Mellom 1820 og 1873 finnes det<br />
ing<strong>en</strong> kart over området, m<strong>en</strong> på et<br />
eller annet tidspunkt inn<strong>en</strong><strong>for</strong><br />
period<strong>en</strong> opphørte d<strong>en</strong> gamle<br />
<strong>for</strong>bindels<strong>en</strong> mellom verkets<br />
administrasjon/boliger og skole og<br />
bebyggels<strong>en</strong> l<strong>en</strong>ger vest. Kanskje<br />
dette skjedde i <strong>for</strong>bindelse med<br />
at Michael Treschow flyttet inn i d<strong>en</strong><br />
gamle overinspektørbolig<strong>en</strong> i 1854?<br />
Fig. 22 Utsnitt av kartet fra 1894 som bygger på kart fra 1873.<br />
Dag<strong>en</strong>s kartsituasjon er lagt over. Her vises verk<strong>en</strong> spor etter<br />
hage eller ferdselsområde <strong>for</strong>an Nedre Fritzøegate 1 – 3. Kart<br />
over Laurvig av N. S. Krum, juli 1884 i Larvik kommunes kartarkiv.<br />
Se vedlegg 5.<br />
23
Fotografiet ned<strong>en</strong><strong>for</strong> illustrerer situasjon<strong>en</strong> frem til Treschow-Fritzøe AS oppførte sitt nye<br />
hovedkontor i 1952-53. Passasj<strong>en</strong> <strong>for</strong>an overinspektør<strong>en</strong>s hus er helt borte og hag<strong>en</strong> er <strong>for</strong><br />
l<strong>en</strong>gst gått inn som <strong>en</strong> del av treindustri<strong>en</strong>s område.<br />
Fig. 23 Situasjon<strong>en</strong> frem til Treschow-Fritzøe AS oppførte sitt nye hovedkontor i 1952-53.<br />
Foto: Treschow Fritzøe.<br />
”MEKTIGE GUD, SPAR OSS FOR EN ULYKKE IGJEN…”<br />
Som nevnt i innledning<strong>en</strong> var et av de viktige mål<strong>en</strong>e <strong>for</strong> utgravning<strong>en</strong> å undersøke<br />
hvorvidt det flomlaget som ble observert under prøvegravning<strong>en</strong> året før kunne<br />
være spor etter d<strong>en</strong> beryktede flomm<strong>en</strong> i 1653. Sandlaget ble påtruffet også ved årets<br />
utgravning, i det vi har kalt fase 6. M<strong>en</strong> analys<strong>en</strong> av lag<strong>en</strong>es rekkefølge og<br />
innhold viser at dette laget ikke kan være avsatt i <strong>for</strong>bindelse med flomm<strong>en</strong> i 1653.<br />
Gj<strong>en</strong>stand<strong>en</strong>e i lag<strong>en</strong>e direkte under flomsand<strong>en</strong> kan dateres til slutt<strong>en</strong> av 1700-<br />
tallet/ ca. 1800, m<strong>en</strong>s laget over inneholder gj<strong>en</strong>stander fra 18- og 1900 tallet. Dette<br />
overligg<strong>en</strong>de laget (fase 7), som utgjorde jordmass<strong>en</strong>e i pl<strong>en</strong><strong>en</strong> <strong>for</strong>an Fritzøegat<strong>en</strong> 1-3 før<br />
utgraving<strong>en</strong> begynte, er trolig et lag som er blitt til over lang tid. Foreløpig er det dermed riktigst<br />
å tidfeste flomm<strong>en</strong> til rundt 1800 eller tidlig på 1800-tallet.<br />
Sandlaget fantes over så å si hele det utgravde området, og det dekket alt unntatt tilbygget over<br />
kjellerinngang<strong>en</strong> på sørsid<strong>en</strong> av nåvær<strong>en</strong>de Fritzøegat<strong>en</strong> 1-3. Laget<br />
var svært tynt i de høyest ligg<strong>en</strong>de parti<strong>en</strong>e, m<strong>en</strong> nederst i undersøkelsesområdet var det<br />
nærmere ½ m tykt. Med andre ord er laget et resultat av tilførsel av virkelig store m<strong>en</strong>gder<br />
sand. Uansett er det klart at sandlaget i fase 6 er vannavsatt og ikke påført av m<strong>en</strong>nesker. Om<br />
det siste var tilfellet ville sand<strong>en</strong> vært ”omrotet”, og det er d<strong>en</strong> ikke (se fig. 25).<br />
24
Kj<strong>en</strong>ner vi så til flommer i d<strong>en</strong>ne period<strong>en</strong>? Av arkivmaterialet fra Fritzøe verk kan<br />
vi lese at det hele tid<strong>en</strong> var <strong>en</strong> perman<strong>en</strong>t frykt <strong>for</strong> at demning<strong>en</strong> ved Farrisvannet<br />
skulle ryke. I dagbøk<strong>en</strong>e fra verket vitner nedtegnelser som ”<strong>Mektige</strong> <strong>Gud</strong>, <strong>spar</strong><br />
<strong>oss</strong> <strong>for</strong> <strong>en</strong> <strong>ulykke</strong> igj<strong>en</strong>” og ”d<strong>en</strong> natt<strong>en</strong> djevel<strong>en</strong> var løs” om d<strong>en</strong> stadige trussel<strong>en</strong> som<br />
vannmass<strong>en</strong>e fra Farris kunne være. I 1714 står det skrevet: ”Flomm<strong>en</strong> er nå så stor og farlig<br />
som ikke er skjedd i manns minne – d<strong>en</strong> truer med å bortskylle og ruinere alt bruket – liksom<br />
det skjedde i de adelige Langers tid, da det gikk til djevels alt i hop <strong>for</strong> dem”. 37<br />
I 1773 truet <strong>en</strong> ny stor flom demning<strong>en</strong> og industrianlegg<strong>en</strong>e langs Farriselva, og det var med<br />
nød og neppe at de greide å redde demning<strong>en</strong> fra å ryke. 38 M<strong>en</strong> som de arkeologiske utgravning<strong>en</strong>e<br />
viser er det undersøkte flomlaget yngre <strong>en</strong>n 1700-tallet, og <strong>en</strong> storflom rundt 1800 eller<br />
tidlig på 1800-tallet har vi så langt ikke funnet omtalt. Rett nok nevnes det <strong>for</strong> året 1839 at d<strong>en</strong><br />
store demning<strong>en</strong> Mellomdamm<strong>en</strong> ryker, 39 m<strong>en</strong> ut<strong>en</strong> mer opplysninger om skadeomfanget er<br />
det vanskelig å si om ”vårt” flomlag kan være et resultat av nettopp d<strong>en</strong>ne h<strong>en</strong>dels<strong>en</strong>.<br />
På d<strong>en</strong> ann<strong>en</strong> side kj<strong>en</strong>ner vi til <strong>en</strong> mindre ”katastrofe” i oktober 1935, og d<strong>en</strong>ne type ”katastrofer”<br />
bør diskuteres i <strong>for</strong>hold til sandlaget i fase 6. Da skjedde det noe som antagelig også har<br />
skjedd tidligere, og som vi oftere og oftere opplever i våre dager, nemlig at bekker vokser til<br />
store elver ved ekstremt mye nedbør. 4. oktober 1935 falt det i løpet av et halvt døgn 79 mm.<br />
nedbør i Larvik. Hele by<strong>en</strong> fikk store skader, og Langestrand var d<strong>en</strong> bydel<strong>en</strong> som ble hardest<br />
rammet. En lit<strong>en</strong> bekk som kom fra no<strong>en</strong> myrer oppe ved Høysteinane ble til <strong>en</strong> elv, gateløp ble<br />
gravd ut og vannet truet med å rasere hele bydel<strong>en</strong>. Langesgate som ligger rett vest <strong>for</strong> utgravningsområdet<br />
er nevnt i <strong>for</strong>bindelse med d<strong>en</strong>ne overflømming<strong>en</strong> av gat<strong>en</strong>e, og det er vel <strong>en</strong> stor<br />
sannsynlighet <strong>for</strong> at også Nedre Fritzøegate ble berørt. 40<br />
Fig. 24 Flomm<strong>en</strong> i 1935 herjet stygt i gat<strong>en</strong>e på Langestrand, her fra Langesgate.<br />
Foto h<strong>en</strong>tet fra ”Fra <strong>en</strong>evelde til republikk”, Langestrand Nyttige Selskab 100 år 1877-1977.<br />
37 Bakk<strong>en</strong>, Asbjørn. Da Jernskjegg<strong>en</strong>es slott sank i Farris. Skildring i detalj i rettssak i 1729 mellom Fritzøe og<br />
F<strong>oss</strong>um. Kronikk i Aft<strong>en</strong>post<strong>en</strong> 1.4.1961<br />
38 Bakk<strong>en</strong>, Asbjørn . Farrisdamm<strong>en</strong>. ”Damm<strong>en</strong> holder d<strong>en</strong> store flomm<strong>en</strong> i 1773”. Vestfoldminne 1959, Vestfold<br />
Historielag .<br />
39 Omang, s. 71<br />
40 Wasberg. Larviks historie bind III. 366 ff<br />
25
Kan <strong>en</strong> slik flom være <strong>en</strong> mer sannsynlig <strong>for</strong>klaring på<br />
flomlaget i fase 6 <strong>en</strong>n <strong>en</strong> flom fra Farriselva? Som bild<strong>en</strong>e<br />
viser har vannet gravd dype grøfter i gateløp<strong>en</strong>e og tatt<br />
med seg blandede masser bestå<strong>en</strong>de av større og mindre<br />
stein, grus og sand. Når kraft<strong>en</strong> i vannmass<strong>en</strong>e avtar ved<br />
at terr<strong>en</strong>get flater ut, eller ved at vannet sprer seg utover<br />
selve ”grøft<strong>en</strong>” vil stein og grus kunne bli ligg<strong>en</strong>de igj<strong>en</strong><br />
i grøft<strong>en</strong> m<strong>en</strong>s mer finkornet masse blir avsatt ut<strong>en</strong><strong>for</strong><br />
grøft<strong>en</strong>.<br />
Sandlaget i fase 6 er svært <strong>en</strong>sartet og består av<br />
sandkorn av tilnærmet samme størrelse og farge, og<br />
dersom dette laget skulle skyldes oversvømte bekker<br />
og ikke flom i elva må det bety at sandlaget i fase 6<br />
repres<strong>en</strong>terer sluttfas<strong>en</strong> av <strong>en</strong> slik oversvømmelse – stedet<br />
der vann-mass<strong>en</strong>e ”roet seg ned” og bredte seg utover. Slike<br />
lokale oversvømmelser som følger gateløp<strong>en</strong>e vil gjerne<br />
etterlate seg grøfter fram til der flommass<strong>en</strong>e<br />
blir ligg<strong>en</strong>de, og vi så ikke antydning til grøfter i<br />
<strong>for</strong>bindelse med flomavsetning<strong>en</strong>e i fase 6. Det betyr<br />
likevel ikke at slike ikke kan finnes ut<strong>en</strong><strong>for</strong> det<br />
undersøkte området, selve grøft<strong>en</strong> kan ha<br />
fulgt gateløpet i Nedre Fritzøegate. Det er med<br />
andre ord ikke <strong>en</strong>tydig hvorvidt sandlaget i fase 6 kan<br />
<strong>for</strong>klares med kraftig regnskyll og flom i lokale bekker<br />
eller som resultat av kraftig flom i Farriselva.<br />
Derimot er det klart at sandlaget ikke kan <strong>for</strong>klares med avsetninger som følge av<br />
stormflo eller annet som kunne skyldes h<strong>en</strong>delser på fjord<strong>en</strong>. Et viktig trekk med<br />
sandlaget i fase 6 er nemlig måt<strong>en</strong> sandkorn<strong>en</strong>e ligger på: Der korn<strong>en</strong>e ikke er runde m<strong>en</strong><br />
avlange ”bøyer” d<strong>en</strong> øverste del<strong>en</strong> av disse korn<strong>en</strong>e seg mot sørvest eller g<strong>en</strong>erelt i retning mot<br />
lavere terr<strong>en</strong>g. 41 Dette viser at laget er avsatt etter at store vannmasser har strømmet inn over<br />
området ov<strong>en</strong>fra, fra nord eller nordøst og etterlatt seg dette sandlaget.<br />
MEDFØRTE KATASTROFEN I 1653 ENDRET LØP FOR FARRISELVA?<br />
Ett spørsmål tr<strong>en</strong>ger seg på her mot slutt<strong>en</strong>. I og med at flomlaget fra utgravning<strong>en</strong> kan dateres<br />
til så seint som rundt 1800, og i og med at de eldste aktivitetsspor<strong>en</strong>e i fase 1 er fra andre<br />
halvdel av 1600-tallet, burde vi ikke da ha funnet et tilsvar<strong>en</strong>de flomavsatt sandlag under<br />
kulturspor<strong>en</strong>e i fase 1 og som repres<strong>en</strong>terer flomkatastrof<strong>en</strong> i 1653?<br />
Det er på sin plass å minne om d<strong>en</strong>ne katastrof<strong>en</strong>s omfang:<br />
”Anno 1653 imellem d<strong>en</strong> 2. og 3. September, om Natt<strong>en</strong>, der klokk<strong>en</strong> var ved 12 slett,<br />
udgikk de tv<strong>en</strong>de mektige St<strong>en</strong>hus, som var sal. Velbyrdige Niels Langes, <strong>for</strong>medelst<br />
d<strong>en</strong> gruelige Wand som kom af Faris, med d<strong>en</strong>d langvarige Regn, der falt samme<br />
tid/: desligeste Back<strong>en</strong> og de skønne gårder og huus, så og Præstegaard<strong>en</strong>, samt<br />
blockhuuset og halvpart<strong>en</strong> af Kirkegaard<strong>en</strong>.” 42<br />
41 Muntlig meddelelse fra fylkesgeolog Sv<strong>en</strong> Dahlgr<strong>en</strong> under befaring i utgravningsområdet i juli 2010.<br />
42 Sitat etter A. Bakk<strong>en</strong> i <strong>en</strong> avisartikkel i Aft<strong>en</strong>post<strong>en</strong> 1.4.1961.<br />
26<br />
Fig. 25 Nærbilde av profil<strong>en</strong> med flomlaget.<br />
De lyse strip<strong>en</strong>e repres<strong>en</strong>terer<br />
sand som flomm<strong>en</strong> la igj<strong>en</strong>. Foto: Maria<br />
Westrum Solem, <strong>Kulturarv</strong>, VFK.
Ikke bare raste Lang<strong>en</strong>es to steinhus ved Farrisvannet ut, m<strong>en</strong> også demning<strong>en</strong><br />
ved eidet ble spr<strong>en</strong>gt idet så vel stedets prestegård og andre hus på Back<strong>en</strong> som<br />
blockhuuset og halvpart<strong>en</strong> af Kirkegaard<strong>en</strong> ble ødelagt eller skadet. Vi vet at kirkegård<strong>en</strong> lå på<br />
Langestrand, og dermed er det rimelig å oppfatte d<strong>en</strong>ne tekst<strong>en</strong> slik at også de skjønne gårder<br />
og hus etc. lå i d<strong>en</strong>ne bydel<strong>en</strong> vest <strong>for</strong> Farriselva. Det er med andre ord <strong>en</strong> katastrofe av stort<br />
omfang vi får innblikk i. Burde ikke da flomm<strong>en</strong> ha satt spor etter seg i området ved nåvær<strong>en</strong>de<br />
Nedre Fritzøegate 1-3 som ligger kun få titalls meter vest <strong>for</strong> d<strong>en</strong> gamle kirkegård<strong>en</strong>?<br />
Nei – det ble ikke funnet antydning til flomlag i nivå<strong>en</strong>e under utgravning<strong>en</strong>s fase 1.<br />
De eldste aktivitetsspor<strong>en</strong>e – søppelgroper og avfallslag – lå på eller var gravd ned i undergrunnssand<strong>en</strong>.<br />
D<strong>en</strong>ne sand<strong>en</strong> var av <strong>en</strong> ann<strong>en</strong> karakter <strong>en</strong>n sandlaget i fase 6 idet sandkorn<strong>en</strong>e lå<br />
hulter-til-bulter slik <strong>en</strong> finner dem i et vaskelag på <strong>en</strong> sandstrand. For sikkerhets<br />
skyld ble det gravd søkegroper rundt ½ m ned i d<strong>en</strong>ne strandsand<strong>en</strong>, m<strong>en</strong> karakter<strong>en</strong><br />
på laget var d<strong>en</strong> samme hele vei<strong>en</strong> nedover. Dette leder til <strong>en</strong> mistanke om at spor<br />
etter 1653-flomm<strong>en</strong> må søkes andre steder, og det finnes <strong>en</strong> mulig <strong>for</strong>klaring på<br />
hvor<strong>for</strong> det ikke ser ut til å være spor etter d<strong>en</strong>ne i Langestrand i <strong>for</strong>m av flomlag.<br />
Fig. 26 Utsnitt av 1802-kartet som viser d<strong>en</strong> nære relasjon<strong>en</strong> mellom kirke/kirkegård og Nedre Fritzøegate 1-3.<br />
27
Fig. 27 Utsnitt av 1688/89-kartet som viser begge elveløp<strong>en</strong>e.<br />
Om vi ser på det eldste kartet over Hammerdal<strong>en</strong> (1688/89) ser vi at det som på kart<strong>en</strong>e fra<br />
1820 og 1884 kalles Lille Elv<strong>en</strong>, altså det tidligere østre løp av Farriselva, er nest<strong>en</strong> like stort<br />
som det nåvær<strong>en</strong>de elveløpet. Hvis vi t<strong>en</strong>ker <strong>oss</strong> at Farriselva fram til 3. september 1653 fulgte<br />
dette østre løpet, og at katastrofeflomm<strong>en</strong> d<strong>en</strong>ne natta medførte at elva gravde et helt nytt<br />
løp – nemlig det som d<strong>en</strong> følger i dag, da gir det m<strong>en</strong>ing i at også Back<strong>en</strong> og de skønne gårder<br />
og huus, så og Præstegaard<strong>en</strong>, samt blockhuuset og halvpart<strong>en</strong> af Kirkegaard<strong>en</strong> ble rammet<br />
av flomm<strong>en</strong>.<br />
Til støtte <strong>for</strong> <strong>en</strong> slik tolkning er det faktum at det ikke er kj<strong>en</strong>t opplysninger fra de skriftlige<br />
kilder om Præstegaard<strong>en</strong> eller blockhuuset verk<strong>en</strong> før eller etter september 1653. Vi har ing<strong>en</strong><br />
kunnskap om hvor de lå eller hvordan de så ut. 43 Det kan bare bety at disse ble totalt ødelagt<br />
av flomm<strong>en</strong>, og det stemmer med beskrivels<strong>en</strong> fra 1653: Såvel de to steinhus<strong>en</strong>e ved Farris,<br />
som <strong>en</strong> del av bebyggels<strong>en</strong> langs Farriselva, samt halve kirkegård<strong>en</strong> <strong>for</strong>svant fullst<strong>en</strong>dig i vannmass<strong>en</strong>e.<br />
Også beskrivels<strong>en</strong> av flomm<strong>en</strong> i 1714 bygger opp under total ødeleggelse og ikke kun<br />
reparerbare skader: ”Flomm<strong>en</strong> er nå så stor og farlig som ikke er skjedd i manns minne – d<strong>en</strong><br />
truer med å bortskylle og ruinere alt bruket – liksom det skjedde i de adelige Langers tid, da<br />
det gikk til djevels alt i hop <strong>for</strong> dem”. Vi vet at kirkegård<strong>en</strong> før 1653 lå på samme sted som vist<br />
på de gamle kart<strong>en</strong>e, m<strong>en</strong> at halvpart<strong>en</strong> av d<strong>en</strong> gikk i flomm<strong>en</strong> dette året. I og med at intet er<br />
kj<strong>en</strong>t med h<strong>en</strong>syn til prestegård<strong>en</strong> og blokkhuset etter 1653 kan det bare bety at disse og trolig<br />
også de skønne gårder og huus lå øst <strong>for</strong> kirkegård<strong>en</strong> – dvs. øst <strong>for</strong> Farriselvas nåvær<strong>en</strong>de<br />
vestre bredd. Hvor langt mot øst er det derimot vanskelig å vite noe om.<br />
43 Et blokkhus var på 16- og 1700 tallet d<strong>en</strong> vanlige betegnels<strong>en</strong> på et mindre festningsanlegg (Fladeby & al.<br />
1974).<br />
28
Ent<strong>en</strong> kan d<strong>en</strong>ne bebyggels<strong>en</strong> ha ligget temmelig nær elvas nåvær<strong>en</strong>de vestre bredd,<br />
og i så fall kan det bety at Farriselva før katastrof<strong>en</strong> hadde omtr<strong>en</strong>t samme løp som<br />
i dag m<strong>en</strong> noe l<strong>en</strong>ger mot øst. Eller det kan være at elva før september 1653 fulgte det<br />
østre løpet (Lille Elv<strong>en</strong>), og da kan d<strong>en</strong> utraste bebyggels<strong>en</strong> ha ligget øst <strong>for</strong> kirkegård<strong>en</strong><br />
i det områd<strong>en</strong>e som på kartet fra 1884 kalles Saggaard<strong>en</strong> og Sand<strong>en</strong> og som da<br />
utgjorde <strong>en</strong> stor sandbanke mellom Lille Elv<strong>en</strong> og Farris Elv<strong>en</strong>. D<strong>en</strong>ne sandbank<strong>en</strong> kan dermed<br />
være rest<strong>en</strong>e av det området som flomm<strong>en</strong> raserte i 1653. Skravur<strong>en</strong> på kartet på 1802 rett<br />
øst <strong>for</strong> Lille Elv<strong>en</strong> viser da også at vi her har <strong>en</strong> gammel elvebredd, og det er mulig at d<strong>en</strong>ne er<br />
Farriselvas østre bredd før september 1653.<br />
Til støtte <strong>for</strong> d<strong>en</strong> første <strong>for</strong>klaring<strong>en</strong>, at Farriselva både før og etter 1653 hadde omtr<strong>en</strong>t samme<br />
løp som i dag, er det at verkets første masovner sto på samme sted. Det betyr at elva i alle fall<br />
i d<strong>en</strong>ne øvre del<strong>en</strong> ikke kan ha <strong>en</strong>dret løp i 1653, m<strong>en</strong> det <strong>for</strong>hindrer ikke at så kan ha skjedd<br />
i området nærmere fjord<strong>en</strong>.<br />
Fig. 28 Utsnitt av 1884-kartet fra Farrisvannet til fjord<strong>en</strong>.<br />
Nå er det uansett rimelig å <strong>for</strong>utsette at Farriselva i sitt nåvær<strong>en</strong>de løp har gravd seg ned i<br />
terr<strong>en</strong>get i løpet av de siste 350 år<strong>en</strong>e, jf opplysning<strong>en</strong>e i 1714, 1773 og 1839 om flom,<br />
demningsbrudd og tru<strong>en</strong>de vannmasser. Likevel er 9-10 m, som er høyde<strong>for</strong>skjell<strong>en</strong> mellom<br />
nåvær<strong>en</strong>de elveflate og terr<strong>en</strong>get <strong>for</strong> d<strong>en</strong> gamle kirkegård<strong>en</strong>, mulig<strong>en</strong>s i meste laget. I så fall har<br />
vi <strong>en</strong> mulig <strong>for</strong>klaring på hvor<strong>for</strong> det ikke er funnet spor etter 1653-flomm<strong>en</strong> i undersøkelsesområdet<br />
<strong>for</strong>an Nedre Fritzøegate 1-3, og trolig også fraværet av spor etter store vannmasser i<br />
1714, 1773 og 1839: Elvebredd<strong>en</strong> mot vest har vært <strong>for</strong> høy til at elvevannet har kunnet flomme<br />
inn over flat<strong>en</strong>e mot vest. Og da er vi tilbake til d<strong>en</strong> andre mulige <strong>for</strong>klaring<strong>en</strong> på flomlaget i fase 6<br />
rundt 1800, at dette laget kan skyldes ekstremt store nedbørsm<strong>en</strong>gder. I så fall må de avleirede<br />
sandmass<strong>en</strong>e komme fra et område der flomvannet har gravd seg ned i og ført med seg r<strong>en</strong>e<br />
sandmasser.<br />
Uansett: <strong>en</strong> <strong>en</strong>delig avklaring på hva som <strong>for</strong>årsaket sandlaget i fase 6, r<strong>en</strong>t bortsett fra at det<br />
ikke er m<strong>en</strong>neskeverk, kan vi på nåvær<strong>en</strong>de tidspunkt ikke gi. Skal dette spørsmålet finne sin<br />
løsning må <strong>en</strong> geolog se nærmere på sak<strong>en</strong>, og i d<strong>en</strong> samm<strong>en</strong>h<strong>en</strong>g ville det være ønskelig at<br />
også Farriselvas historie ble nærmere belyst.<br />
29
Fig. 29 Store nedbørsm<strong>en</strong>gder er <strong>en</strong> fare <strong>for</strong> demning<strong>en</strong> og bebyggels<strong>en</strong> langs Farriselva også i vår tid. Det skal <strong>en</strong><br />
solid demning til <strong>for</strong> å stå imot de sterke kreft<strong>en</strong>e i vannet, noe som bild<strong>en</strong>e fra nov. 2000 viser. Foto: Østlands-<br />
Post<strong>en</strong>.<br />
KILDER OG LITTERATUR<br />
Amunds<strong>en</strong> Bugge, Arne: Langestrands kirker. Upublisert manus 2010.<br />
Bakk<strong>en</strong>, Asbjørn: Fra jernskjegg til Treschow. Trekk av Fritzøes historie. ”I grev<strong>en</strong>s tid” hefte 4.<br />
Vestfold historielag 1959.<br />
Bakk<strong>en</strong>, Asbjørn: Farrisdamm<strong>en</strong>.Vestfoldminne 1959, Vestfold historielag<br />
Bakk<strong>en</strong>, Asbjørn: Farrisdamm<strong>en</strong>. ”Damm<strong>en</strong> holder d<strong>en</strong> store flomm<strong>en</strong> i 1773”. Vestfoldminne<br />
1959, Vestfold Historielag.<br />
Bakk<strong>en</strong>, Asbjørn. Da Jernskjegg<strong>en</strong>es slott sank i Farris. Skildring i detalj i rettssak i 1729<br />
mellom Fritzøe og F<strong>oss</strong>um. Kronikk i Aft<strong>en</strong>post<strong>en</strong> 1.4.1961<br />
Berg, Hvind<strong>en</strong>-Haug, Lars<strong>en</strong>: Kulturmiljøvurdering i Hammerdal<strong>en</strong> – Larvik. NIKU Rapport 28.<br />
Norsk Institutt <strong>for</strong> Kulturminne<strong>for</strong>skning 2009.<br />
Bødtker, Karl Emil: Herregård<strong>en</strong>s ældste historie i Larviks historie bind 1, 2. utgave, Larvik<br />
1962.<br />
Blix, Einar: Strandstedet og ladestedet i Larviks historie bind 1, s 48 – 57. 2. utgave, Larvik<br />
1962.<br />
Berg, Lor<strong>en</strong>s: Historiske oplysninger om Larviks bygrund, i Larviks historie bind 1, s. 42 – 47.<br />
2. utgave, Larvik 1962.<br />
Berg, Lor<strong>en</strong>s: Hedrums historie. Kristiania 1913.<br />
Berg, Lor<strong>en</strong>s, Brunlanes: En bygdebok. Kristiania 1911.<br />
Fladeby, Rolf, Steinar Ims<strong>en</strong> & Harald Winge: Norsk historisk leksikon. 2. utgave. Oslo, 1974.<br />
Krist<strong>en</strong>s<strong>en</strong>, Ragnar: Langestrand og Fritzøe værk. Langestrands Nyttige Selskab 2006.<br />
Langeland A. St.: Fritzøe under grevling<strong>en</strong>e. Larviks historie bind 2. Larvik 1953.<br />
Nymo<strong>en</strong>, Pål: Fra jernverkshavn til Spa-hotell. Beretning fra arkeologiske undersøkelser av<br />
30
havn og skipsfunn, Batteristranda, Larvik i Vestfold. Norsk Maritimt Museum, 2010.<br />
Reed, Stan: Notat om slaggfunn ved utgravning<strong>en</strong> Overinspektør<strong>en</strong>s hage, Larvik. Næs<br />
Jernverksmuseum, 1. oktober 2010.<br />
Omang, Reidar: Fritzøe i slekt<strong>en</strong> Treschows eie 1835-1935. Aschehoug, Oslo 1935.<br />
Randsborg. Hege Brit: De tegnet seg inn i militærhistori<strong>en</strong>, Arkivmagasinet 2/06,<br />
Riksarkivet 2006.<br />
Rian, Øystein 1982: Vestfolds historie 1671 – 1821. Vestfold fylkeskommune.<br />
Sør<strong>en</strong>s<strong>en</strong>, Einar: Adel<strong>en</strong>s norske hus. Byggevirksomhet<strong>en</strong> på herregård<strong>en</strong>e i sørøstre<br />
Norge 1500 – 1660. Oslo 2002.<br />
Weidling, Tor: Adelsøkonomi i Norge fra re<strong>for</strong>masjonstid<strong>en</strong> og fram mot 1660, Oslo 1998.<br />
Wasberg. G. Chr: Larviks historie bind 3. Larvik i motgang og vekst 1914-1940<br />
”Naturmakt<strong>en</strong>e går løs på by<strong>en</strong>” Larvik 1963.<br />
Wasberg G. Chr. (red), Langestrand fra <strong>en</strong>evelde til republikk, Langestrand nyttige selskab<br />
100 år 1877-1977. Larvik 1977.<br />
Winding, Kjeld: Treschow. Advokat – godsejer – politiker. 1786 – 1869. Oslo 1951.<br />
ARKIV- OG KILDEMATERIALE<br />
Riksarkivet, Oslo<br />
Statsarkivet, Kongsberg<br />
Larvik Museum<br />
Treschow-Fritzøe samlinger<br />
Larvik kommunes kartarkiv<br />
Stat<strong>en</strong>s kartverk<br />
Østlands-Post<strong>en</strong><br />
WEB-SIDER<br />
http://www.digitalarkivet.no<br />
31
HISTORISKE KART<br />
Carte over Laurwig<strong>en</strong>. 1688/89. Riksarkivet NRA_KBK_48.<br />
Kart over Jarlsberg og Larvik amt. Stat<strong>en</strong>s kartverk. Vestfold, Jarlsberg og Larviks amt nr. 13.<br />
Niels Peders<strong>en</strong> Friis, Grund Rids over Fritzøe Jern Værk og Sauge Brug med videre. 1788.<br />
Treschow-Fritzøe AS<br />
Oppmåling fra Christian Ludvig Spørck 1811 – 1813. Stat<strong>en</strong>s kartverk. Vestfold, Jarlsberg og<br />
Larviks amt nr. 17<br />
Kart over Grænds<strong>en</strong> mellem Laurvigs Bye og Land Districtet MDCCCXX (1820). Oppmålt av<br />
Jacob Rørdam. Larvik kommune.<br />
Kart over Laurvig av N. S. Krum, 1884, Larvik kommune.<br />
VEDLEGG:<br />
Vedlegg 1: Niels Peders<strong>en</strong> Friis, Grund Rids over Fritzøe Jern Værk og Sauge Brug med videre.<br />
1788. Treschow-Fritzøe AS<br />
Vedlegg 2: Situations Carte over Frizø Jernværk med underligg<strong>en</strong>de. Byggmester Hans Christian<br />
Lind, 1802. Treschow-Fritzøe AS<br />
Vedlegg 2b: Dag<strong>en</strong>s grunnkart lagt over 1802-kartet. Larvik kommune, Geodataseksjon<strong>en</strong><br />
Vedlegg 3: Oppmåling fra Christian Ludvig Spørck 1811 – 1813. Stat<strong>en</strong>s kartverk. Vestfold,<br />
Jarlsberg og Larviks amt nr. 17<br />
Vedlegg 4: Kart over Grænds<strong>en</strong> mellem Laurvigs Bye og Land Districtet MDCCCXX (1820). Oppmålt<br />
av Jacob Rørdam. Larvik kommune.<br />
Vedlegg 4b: Dag<strong>en</strong>s grunnkart lagt over kartet fra 1820. Larvik kommune, Geodataseksjon<strong>en</strong>.<br />
Vedlegg 5: Kart over Laurvig av N. S. Krum, 1884, Larvik kommune<br />
32
Figurliste<br />
Fig. 1 Forsid<strong>en</strong>: Hammerslagg. 2<br />
Fig. 2 Farrisvannet, Farriselva og verksområdet ca. 1963. Foto: Treschow-Fritzøe AS 4<br />
Fig. 3 Utgravningsområdet 5<br />
Fig. 4 Utsnitt av kart fra 1788 over Fritzøe jernverk og sagbruk 6<br />
Fig. 5 Carte over Laurwig<strong>en</strong>. 7<br />
Fig. 6 Viser utsnitt av et større kart over Jarlsberg og Larvik amt (grevskap<strong>en</strong>e). 8<br />
Fig. 7 Funn fra 16- og 1700-tallet. 9<br />
Fig. 8 Utsnittet fra bykartet 1688/89 10<br />
Fig. 9 Foto av masovnslagg. 11<br />
Fig.10 Masovnslagg i profil. 12<br />
Fig. 11 Hammerhytte med herd og stangjernshammer. 14<br />
Fig. 12 Mur<strong>en</strong> parallelt med og ned<strong>en</strong><strong>for</strong> Nedre Fritzøegate 1-3. 15<br />
Fig. 13 Funn fra grop 820. 15<br />
Fig. 14 Fundam<strong>en</strong>tet <strong>for</strong> “karnappet”. 16<br />
Fig. 15 Nedre Fritzøegate 1-3 til høyre i bildet som antagelig er fra 1940-år<strong>en</strong>e. 17<br />
Fig. 16 Utsnitt av kart fra 1788 over Fritzøe jernverk og sagbruk. 18<br />
Fig. 17 Utsnitt av Byggmester Hans Christian Linds kart fra 1802 19<br />
Fig. 18 Fundam<strong>en</strong>tet med leirlag<strong>en</strong>e. Foto: Trude Aga Brun, <strong>Kulturarv</strong>, VFK. 21<br />
Fig. 19 Gj<strong>en</strong>stander fra fase 5. 21<br />
Fig. 20 Oppmåling fra Christian Ludvig Spørck 1811 – 1813. 23<br />
Fig. 21 Utsnitt fra Kart over Grænds<strong>en</strong> mellem Laurvigs Bye og Land Districtet MDCCCXX (1820). 23<br />
Fig. 22 Utsnitt av kartet fra 1894 som bygger på kart fra 1873. 23<br />
Fig. 23 Situasjon<strong>en</strong> frem til Treschow-Fritzøe AS oppførte sitt nye hovedkontor i 1952-53. 24<br />
Fig. 24 Fra Langesgate. 25<br />
Fig. 25 Nærbilde av profil<strong>en</strong> med flomlaget. 26<br />
Fig. 26 Utsnitt av 1802-kartet 27<br />
Fig. 27 Utsnitt av 1688/89-kartet som viser begge elveløp<strong>en</strong>e. 28<br />
Fig. 28 Utsnitt av 1884-kartet fra Farrisvannet til fjord<strong>en</strong>. 29<br />
Fig. 29 Bilder fra nov8mber 2000. Høy vannstand. 30<br />
33
VEDLEGG 1<br />
34
VEDLEGG 2<br />
35
VEDLEGG 2b<br />
N 6546300<br />
N 6546150<br />
N 6546000<br />
E 558300<br />
36<br />
Larvik kommune<br />
Oversiktskart<br />
Utskrevet dato:<br />
Målestokk:<br />
03.12.2010<br />
1:1500<br />
E 558450<br />
Nordpil<br />
Kartgrunnlag er teknisk kart laget fra 1993-2005<br />
Ei<strong>en</strong>domsgr<strong>en</strong>ser i kartet er ikke rettsgyldige.
VEDLEGG 3<br />
37
VEDLEGG 4<br />
38
VEDLEGG 4b<br />
N 6546300<br />
N 6546150<br />
N 6546000<br />
E 558300<br />
39<br />
Larvik kommune<br />
Oversiktskart<br />
Utskrevet dato:<br />
Målestokk:<br />
02.12.2010<br />
1:1500<br />
E 558450<br />
Nordpil<br />
Kartgrunnlag er teknisk kart laget fra 1993-2005<br />
Ei<strong>en</strong>domsgr<strong>en</strong>ser i kartet er ikke rettsgyldige.
VEDLEGG 5<br />
40