Den urbane underskog - Kulturarv
Den urbane underskog - Kulturarv
Den urbane underskog - Kulturarv
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
inom det historisk-arkeologiska fältet, nämligen; 16 <strong>Den</strong> estetiska traditionen (Att<br />
iscensätta det förflutna), <strong>Den</strong> filologiska traditionen (Att ge skriften mening), <strong>Den</strong><br />
historiska traditionen (Att utvidga texten), <strong>Den</strong> kulturhistoriska traditionen (Att skriva<br />
tingens historia), <strong>Den</strong> arkeologiska traditionen (Att söka efter analogier). Arbete är<br />
en strukturering och definiering av oftast underförstådda och outtalade metodologiska<br />
förhållningssätt inom den historiska arkeologin. Boken fyller därmed ett<br />
tomrum i förståelsen av den historiska arkeologins forskningsplattform, inte minst<br />
för oss som är aktiva inom detta fält. Eftersom det är grundläggande för förståelsen<br />
av den historiska arkeologins förutsättningar kommer jag att dröja lite längre vid<br />
en del av denna text. Vi ska uppehålla oss vid frågan om hur ting och text kommunicerar<br />
inom de ovan angivna traditionerna och hur källmaterial kontextualiseras.<br />
Detta kan sammanfattas i vad Andrén kallar den historisk-arkeologiska dialogen<br />
där han presenterar fem olika typer av kontexter inom vilka kommunikationen<br />
mellan ting och text äger rum. 17<br />
Sökandet efter korrespondens eller överensstämmelsen mellan ting och text kan<br />
göras på tre nivåer. Klassificeringens problematik består för de historiska arkeologierna<br />
i huvudsak i att det finns tillgång till dåtida föregående klassificeringar. Det<br />
blir således en fråga om man i klassificeringen ska utnyttja den befintliga definitionen<br />
av föremål eller att genom nya klassificeringar söka mönster som samtiden<br />
inte uppfattade. Vi närmar oss därmed en sorts arkeologisk socialpsykologi som<br />
skulle motverka en textberoende analys. Detta scenario är däremot inte fallet då<br />
man t.ex. skapar en typologi för yxor från neolitikum i den förhistoriska arkeologin.<br />
Jämförbarheten mellan ting och text har, vad gäller identifieringen av ett eller flera<br />
klassificerade objekt, här kanske sin viktigaste funktion inom metoden. Frågan är<br />
om identifieringen i sig är ett mål – är en lyckad arkeologisk identifiering detsamma<br />
som att man i den arkeologiska kontexten hittat t.ex. en text där det står vad det är<br />
för föremål eller byggnad man hittat och när det är tillverkat? Knappast någon<br />
skulle väl svara ja på den frågan. Korrespondensens, i det här fallet genom identifiering,<br />
syfte måste vara att öppna för möjligheten till ny kunskap om<br />
föremål/plats/byggnad o.s.v. utifrån dialogen mellan ting och text. En identifiering<br />
är i sig inte nödvändig för att öka kunskapen om ett fenomen, plats, föremålskategori,<br />
materiellt kulturellt mönster m.m. Vad jag ovan kallade en arkeologisk socialpsykologi<br />
är egentligen detsamma som den tredje korrespondensnivån – korrelation.<br />
Istället för att kompensera för en brist av arkeologiska ting med text och vice<br />
versa, söker man med korrelation finna (underliggande?) samband mellan de olika<br />
källkategoriernas utsagor. Därför måste sådana analyser i högre utsträckning baseras<br />
på graden av rimlighet i tolkningen. Korrelation framstår som en mer analytisk del<br />
av korrespondensen mellan ting och text. En framgångsrik korrelationsanalys borde<br />
generera nya mönster och sammanhang, vilket i sin tur kräver nya tolkningar o.s.v.<br />
16. Ibid: 114.<br />
17. Ibid: 150 ff.<br />
51