Den urbane underskog - Kulturarv
Den urbane underskog - Kulturarv
Den urbane underskog - Kulturarv
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
än medeltiden. Goda exempel finns från bland annat Norrköping och Västerås 11<br />
Genom lång erfarenhet av undersökningar som faktiskt berört efterreformatoriska<br />
delar av städer eller städer grundade efter medeltiden kan jag konstatera, i motsatts<br />
till vad många fortfarande verkar tro, att det skriftliga källmaterialet inte ens under<br />
1800- och ibland 1900-talet är tillfredsställande när det gäller att reda ut vad som<br />
hänt på en plats över tid. Dessvärre går det idag inte att se en antikvarisk trend som<br />
pekar mot att fler undersökningar av de eftermedeltida delarna av våra städer<br />
kommer att ske, kanske är det snarare tvärtom.<br />
<strong>Den</strong> urbana scenen 1985 12<br />
Nästa stora steg mot en fokusering på det stadshistoriska fältet kommer i och med<br />
Anders Andréns avhandling <strong>Den</strong> urbana scenen från 1985. Detta arbete kan sägas<br />
bana vägen för ett nytt ämnesdisciplinärt förhållningssätt i det att det sker en metodologiskt<br />
färgad förskjutning från stadsmonografier via historiska översikter och<br />
sammanfattningar av urbaniseringen mot en på arkeologisk grund tolkning av densamma.<br />
Man skulle kunna säga att det är ett steg mot en mer självsäker arkeologi<br />
där ämnets tillit till sitt källmaterial i förhållande till andra problematiseras och diskuteras.<br />
Relationen mellan historia (eg. historiska källor) och arkeologi (eg. arkeologiska<br />
källor) är den centrala utgångspunkten i arbetet och utgör det vetenskapsteoretiska<br />
bränslet i diskussionen. Detta avhandlingsarbete har skett parallellt med<br />
projektet medeltidsstaden vilket till viss del inneburit att fokusering på urbanisering/periodisering<br />
– fortfarande dock i den anda som präglade projektet medeltidsstaden<br />
i och med den kronologiskt snäva ramen vilket kommit att få till följd<br />
att hela floran av olika urbaniseringar före och framförallt efter den skandinaviska<br />
medeltida perioden inte belysts arkeologiskt lika ingående eller snarare knappast<br />
alls. Detta illustreras tydligast när Andrén talar om en urbaniseringslakun från<br />
medeltiden till 1800-talets slut. I och med detta ignoreras helt den omfattande<br />
urbanisering som sker i Norrland men även andra delar av Sverige under 1600talet.<br />
Man kan i sammanhanget påminna om att närmare hälften av Sveriges 133<br />
städer är grundade efter medeltiden och att ett 30-tal städer grundläggs under<br />
perioden från 1500-talets slut och 1600-talet. 13 Jag återkommer till andra ideologiskt<br />
viktiga konsekvenser av detta senare, apropå vems historia som är viktig.<br />
Arbetet representerar ett viktigt brott från den gamla lundaarkeologin och ett<br />
typologiskt synsätt på stratigrafin som en okomplicerad linjär framställning, mot<br />
ett problematiserande av kulturlagren och dess innehåll genom att bland annat<br />
införa de därefter inom arkeologin mycket nyttjade begreppen latent – manifest<br />
11. P. Karlsson & G. Tagesson (red.), I Tyskebacken. Hus, människor och industri i stormaktstidens Norrköping.<br />
Riksantikvarieämbetet, Arkeologiska undersökningar, Skrifter 47. 2003; H. Bergold & M.<br />
Bäck, Grytgjutare i Västerås – Fragment av kvarteret Kleopatras historia. 2008.<br />
12. A. Andrén, <strong>Den</strong> urbana scenen. Städer och samhälle i det medeltida Danmark. Lund 1985.<br />
13. N. Ahlberg & L. Redin, Städerna. i K.- G. Selinge (red.), Kulturminnen och kulturmiljövård. Sveriges<br />
nationalatlas, SNA. 1994.<br />
47