Den urbane underskog - Kulturarv
Den urbane underskog - Kulturarv
Den urbane underskog - Kulturarv
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
arkeologiska källmaterialets värde som underlag för stadsplanering. <strong>Den</strong>na fråga<br />
hänger också delvis samman med den om vilka delar av historien som anses värdefulla<br />
att undersöka arkeologiskt.<br />
Tolkningsramen inom vilken projektrapporterna strukturerades byggde på den<br />
gamla ståndsindelningen översatt till fysiska uttryck, det vill säga städer, kyrkor,<br />
borgar och landsortsbebyggelse. En gentemot idag grundläggande skillnad var föreställningarna<br />
om vilka kriterier som var avgörande för samhällets strukturering. 6<br />
<strong>Den</strong>na formade det vetenskapliga förhållningssättet till det stadsarkeologiska materialet<br />
och därmed dess tolkningsvägar. Metoden gick ut på att urbaniseringskriterier<br />
söktes med utgångspunkt i ståndsstrukturen. Man tog fasta på uppgifter om orter<br />
med målsättningen att se hur de kunde skilja sig från landsbygden i funktionellt,<br />
topografiskt och/eller rättsligt - administrativt hänseende. Definitionen lutar trots<br />
den arkeologiska betoningen emellertid tungt mot skriftligt källmaterial samt vad<br />
Anders Andrén senare kom att benämna manifesta spår. En annan svaghet i arbetsmetoden<br />
var att det inte gjordes kvalitativa skillnader mellan de undersökta städerna,<br />
det är stor skillnad på Hedemora och Visby under medeltiden! Detta trots<br />
att fokus fanns på uppdelningen mellan centralort, tätort och stad. Ett annat problem<br />
är att städerna nästan utan undantag beskrevs utan befolkning. Å andra sidan<br />
var det inte projektets uttalade mening att befolka städerna.<br />
Ytterligare en aspekt som måste kommenteras kort är förhållningssättet till ett<br />
av de centrala arkeologiska källmaterialen, fynden. Man har redan i projektprogrammet<br />
givit uttryck för att det inte finns utrymme för att bearbeta eller skapa en<br />
strategi för de omfattande fyndmaterialen från städerna. Detta är förståeligt utifrån<br />
tidens förutsättningar, det vill säga att man saknade datorer för hantering av stora<br />
datamängder och att den institutionaliserade stadsarkeologin var mycket ung. Det<br />
måste emellertid påpekas att Margit Forsströms avhandling om keramiken från<br />
Visby från samma år som medeltidsstadens projektprogram faktiskt är ett första<br />
försök att just hantera stora mängder information med hjälp av datorer. Det bör<br />
också sägas att en rapport (nr 30) av medeltidsstaden behandlar daterande fyndmaterial.<br />
Problemet var att ambitionsnivån var begränsad vad gäller fyndens utsagovärde<br />
och den allmänna kunskapsnivån, liksom avsaknaden av etablerade arbetsmetoder.<br />
Det senare kan möjligen ha haft effekt på den relativt låga prioritet<br />
fyndmaterialbearbetningar har haft under lång tid inom de kulturmiljövårdande<br />
institutionernas arbeten.<br />
6. Representativa exempel på nya sätt att analysera stadssamhällens struktur, inte minst i relation till<br />
andra europeiska städer, kan ses i J. Anund, The Curses and Possibilities of Wooden Architecture.<br />
Domestic buildings in Medieval Uppsala. Der Hausbau. Lübecker Kolloquium zur Stadtarchäologie<br />
im Hanseraum III. i Dahmen, B., Gläser, M., Oltmanns, U. & Schindel, S. (red), Lübeck. 2001:<br />
635-657; J. Anund, Interaction, conventions and regulations. Infrastructure in medieval Uppsala. i<br />
R. Dunkel (red), Die Infrastruktur. Lübecker Kolloquium zur Stadtarchäologie im Hanseraum IV.<br />
Lübeck. 2004: 437-454.<br />
45