Den urbane underskog - Kulturarv
Den urbane underskog - Kulturarv
Den urbane underskog - Kulturarv
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
forhold av Helle og Nedkvitne i 1982, og eksemplifisert med tilfellet Tønsberg i<br />
Aschehougs Norgeshistorie fra 1995 85 .<br />
La meg returnere til spørsmålet om hva en by er i en skandinavisk kontekst.<br />
Kan da svaret ses i et annet lys enn definisjonsmaktens kriterier? 86 Hva skal til for<br />
å kunne bevege posisjonene med ny empiri? 87 For ett kan alle enes om: Det kan<br />
ikke være noe i veien med empirien, men den vesentlige uenigheten består i hvordan<br />
vi tolker den. Kaupangs empiri er utvidet gjennom nye undersøkelser, de<br />
arkeologiske tolkningene har måttet revideres 88 . Tross arkeologisk omvurderinger,<br />
blir evalueringen og målestokkene empirien blir holdt opp i mot, holdt fast. Vi er<br />
dermed godt inne i vitenskapsteoretiske spørsmål om grensene for kunnskap<br />
innenfor en normalvitenskap. I og med at det er knyttet prestisje og symbolsk<br />
betydning til urbaniseringens innledende fase i Skandinavia, er det nødvendig å se<br />
nærmere på noen vitenskapsteoretiske posisjoner i denne diskursen.<br />
Symbolske diskurser<br />
Diskurser avgrenses innenfor et vitensregime eller paradigme. Alle utsagn blir ikke<br />
tatt opp til vurdering, noen faller innenfor normene, andre faller utenfor.<br />
Sorteringen reflekterer ikke med nødvendighet utsagnenes kvaliteter eller grad av<br />
innovative perspektiver. Ofte blir helt nyskapende tanker sortert bort innenfor<br />
normalvitenskapens rammer 89 . Innenfor normalvitenskapelig praksis styres diskursene<br />
i stor grad gjennom definerte begreper 90 . Språket er bærer av mening. Det<br />
er ingen objektiv logikk eller mening i språket, det er mer å betrakte som medium<br />
tenkningen formes av og i. Språket er resultat av kulturhistoriske kontekstuelle pro-<br />
85. C. Krag, Vikingtid og rikssamling 800–1130. Norges Historie bind 2. Oslo 1995<br />
86. K. Helle, Kongssete og kjøpstad. Fra opphavet til 1536. Bergen bys historie, Bind I, Bergen 1982: 3-<br />
70; K. Helle, Bergen blir by. i I. Øye (red.), Middelalderbyen, Bergen 1985: 7-23; K. Helle, Tidlig<br />
byutvikling i Vestnorge. i I. Øye (red.), Våre første byer, Bergen 1992: 7-30.<br />
87. A. Christophersen, <strong>Den</strong> <strong>urbane</strong> vareproduksjonens oppkomst og betydning for den tidligmiddelalderske<br />
byutviklingen. Bebyggelseshistorisk tidsskrift nr. 3, 1982: 104-122; A. Christophersen, Drengs,<br />
Thengs, Landmen and Kings. Some aspects on the forms of social relations in the viking society during<br />
the transition to historic times. MLUHM 1981-1982. Lund 1982; A. Christophersen, Kjøpe, selge,<br />
bytte, gi. Vareutveksling og byoppkomst i Norge ca 800-1100: En modell. i A. Andrén, (red.), Medeltidens<br />
Födelse, Lund 1989: 109-145; A. Christophersen, A. 1991: Ports and trade in Norway during<br />
the transition to historical time. I O. Crumelin-Pedersen (red.), Aspects of maritime Scandinavia AD<br />
200-1200, Roskilde 1991: 159-170; A. Christophersen, Noen tanker om forholdet by-omland i middelalderen<br />
- et diskusjonsinnlegg. NUB 3, Bergen 1992a: 219-226. A. Christophersen, ”For der lå<br />
landets makt og styrke...” Trondheims byoppkomst i regionalt og maktpolitisk perspektiv. i I. Øye<br />
(red.), Våre første byer, Bergen 1992b: 59-83.<br />
88. C. Blindheim, Kaupangundersøkelsen avsluttet. Viking 1969; 5-40. Skre 2007<br />
89. T. Kuhn, The structure of scientific revolutions, Chicago 1970.<br />
90. M. Foucault, Power/knowledge. New York 1980; M. Foucault, Seksualitetens historie I, Vilje til viten.<br />
Gjøvik 1995.<br />
37