Den urbane underskog - Kulturarv
Den urbane underskog - Kulturarv
Den urbane underskog - Kulturarv
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Helt inntil hallen på Husby i Glanshammar er det gravd fram 13 skjelettgraver<br />
uten gravgaver, og Thomas Ekman reiser spørsmålet om dette er den første<br />
kirkegården i området fra 1000-tallet 69 . Dette kan underbygge at hallen der ble<br />
brukt som kirke og plassen utenfor som kirkegård. Hvor vanlig dette kan ha vært<br />
vet jeg ikke, men behovet for gravplass, før krikegården etableres, har nok vært tilstede<br />
i noen tiår 70 . Det er realistisk å forvente at den nye kultutøvelsen ble praktisert<br />
i disse residensene, inntil de mistet sin maktposisjon til fordel for nye multifunksjonelle<br />
<strong>urbane</strong> sentra, med spesialbygde kulthus; kirker 71 . Noen av dem utviklet<br />
seg til å bli byer, etter våre definisjoner. Forflytning av maktens funksjoner skjer<br />
som følge av rikssamlingsprosessene, kristningen og den begynnende statsdannelsen.<br />
Makten kom da på færre hender og ble uttrykt gjennom konge og kirkemakt<br />
som etablerte byer på 1000-tallet 72 . I byene økte antall funksjoner og slik sett ble<br />
maktens landskap lokalisert innenfor konsentrerte bykjerner. Avmakten lå igjen ute<br />
i landskapet hvor de hallene som ikke ble demontert, ble liggende som relikte<br />
monumenter 73 . Fraværet av makt ute på landsbygda var nok ikke ensbetydende<br />
med maktskifte, men mer uttrykk for flytting av funksjoner i rommet.<br />
Tilbake i grenseland<br />
Behovet for <strong>urbane</strong> sentra, kan vi kanskje finne i de strategiene som aristokratene<br />
brukte for å endre og forsterke sin stilling i samfunnet. De løftet fram egen posisjon<br />
og transformerte samfunnet gjennom konsumpsjon og produksjon som ledd i å<br />
kreere og forsterke sitt selvbilde. De satte inn store økonomiske ressurser, for å nå<br />
store ærefulle mål 74 . Dette lykkes de med og de så også behovet for andre arenaer,<br />
i tillegg til den aristokratiske residensen 75 . I sin maktutøvelse så de nytten av<br />
avgrensete utvekslingssteder, og det er trolig det jordeiende aristokratiet som skaper<br />
en urban hybrid i vikingtid; tilpasset skandinaviske forhold. Ideene og modellene<br />
69. Ekman 2000:34<br />
70. Andersson 1997; G. Andersson, Gravspråk som religiös strategi: Valsta och Skälby i Attunaland under<br />
vikingatid och tidig medeltid. Stockholm 2005; L. Grundberg, A, Göterström, B. Harding, Björned:<br />
benanalyser och kulturhistoriska tolkningar: Undersökningar kring en nordsvensk begravningsplats<br />
från tidig medeltid. Hikuin 2000: 219-232.<br />
71. Herschend 1998; T. Zachrisson, Gård, gräns, gravfält. Sammanhang kring ädelmetalldepåer och runstenar<br />
från vikingatid och medeltid i Uppland och Gästrikland. Stockholm 1998.<br />
72. Helle 2006<br />
73. Jfr. L. Hedager, Sacred topography. Depositions of wealth in the cultural landscape. i A. Gustafsson,<br />
& H. Karlsson (red.), Glyfer och arkeologiska rum – en vänbok till Jarl Nordbladh, Göteborg 1999b:<br />
242 f.<br />
74. Meulengracht-Sørensen 1995<br />
75. Jfr. D. Harrison, Centralorter i historisk forskning om tidig medeltid. i J. Callmer, E. Rosengren,<br />
(red.), ”Gick Grendel att söka det höga huset” Arkeologiska källor till aristokratiska miljöer i Skandinavien<br />
under yngre järnålder, Göteborg 1997: 26.<br />
33