Den urbane underskog - Kulturarv
Den urbane underskog - Kulturarv
Den urbane underskog - Kulturarv
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Her står vi ovenfor en problemstilling som har mange innganger og ikke rent<br />
få utganger. For hvilke diskurser føres? Er det diskursen om livsform, analytisk<br />
strukturert bebyggelse eller summen av administrative funksjoner og definerte<br />
grader av sentralitet? Hva er det som utgjør kjernen i, og grensene for, det vi<br />
definerer som stad/by og eller urbanitet? Hvorfor er det knyttet så mye følelser til<br />
nettopp denne diskursen i norsk forskningssammenheng?<br />
Alternative teorier om byenes tilblivelse har vært et sentralt tema i diskursen.<br />
Historikerne i middelalder valgte å peke ut den kongen som skulle ha anlagt byen,<br />
om de hadde behov for en forklaring på byens oppkomst. Det var kanskje en<br />
pragmatisk løsning som pekte på aristokratiet og hvor de valgte å personifisere dette.<br />
Konger ledet samfunnene i Skandinavia lenge før de hadde byer, og kongens lederskap<br />
betinget at de utøvde mange av de maktfunksjonene som kreves for å definere<br />
en by 9 . Kirken ble også tildelt en sentral rolle i bygging av byer 10 , men de stedene<br />
som først ble byer, ble det hevdet, hadde grodd opp av bønders, stormenns og fjernhandelsmenns<br />
behov for vareutveksling, den såkalte strandstedsteorien 11 . Teoriene<br />
er applisert på de norske middelalderbyene og ingen teori har hittil inntatt en<br />
dominerende rolle.<br />
Kongsgårder; sentrale steder i et begrepsmessig grenseland<br />
I arbeid med byer og urbanitet dukker det opp spørsmål om hvem som behøver,<br />
og kan, anlegge en by? Mye tyder på at det er aristokratiet som har nødvendige<br />
motiv og ressurser. Hvordan var deres rolle i samfunnet og hvor fikk de sine ideer<br />
i fra? I denne artikkelen skal jeg peke på noen aspekter ved kongsgårdenes strukturer<br />
og funksjoner. De befinner seg, slik jeg ser det, i et klassifikatorisk grenseland.<br />
Struktur og funksjon er to helt sentrale begreper som utgjør hver sin akse som<br />
urbaniseringsdiskursen har kretset omkring 12 . Mye av definisjonsarbeidet har tatt<br />
utgangspunkt i disse begrepene. Struktur og funksjon er gjort til akser som har<br />
rammet inn tankefigurene, som har strukturert kildetilfang og kildeutvalg. Valg av<br />
nettopp disse begrepene har språklig vært med å forme grensene for debatten.<br />
Struktur kommer av latinske struere som betyr å bygge eller ordne. Det er måter<br />
som noe er satt sammen på, gjerne i form av et repetitivt mønster. I urbaniseringsdiskursen<br />
knyttes strukturbegrepet gjerne til ordnet og tett bebyggelse. Funksjon<br />
er også et latinsk ord; fungere, som betyr virksomhet, gjøremål, tjeneste eller oppgave.<br />
I urbaniseringssammenheng knyttes funksjon til maktens virksomhetsfelt;<br />
9. G. Storm, De kongelige byanlæg i Norge i middelalderen. Samfunnsmaktene brytes. Oslo 1969: 389-<br />
392.<br />
10. E. Bull, Om oprindelsen til Oslo og de andre gamle norske byene. St. Halvard 4, Oslo 1920: 65-80.<br />
11. P. S. Andersen, Samlingen av Norge og kristningen av landet 800-1130. Oslo 1977.<br />
12. Helle 2006: 18.<br />
21