Den urbane underskog - Kulturarv
Den urbane underskog - Kulturarv
Den urbane underskog - Kulturarv
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
og mer variert kildemateriale. Spesielt er dette viktig i forskning på et fenomen som<br />
”den <strong>urbane</strong> <strong>underskog</strong>”, som har etterlatt seg færre spor, har fått mindre oppmerksomhet,<br />
både i samtidspolitikk og i forskning. ”<strong>Den</strong> <strong>urbane</strong> <strong>underskog</strong>” har i<br />
mye mindre grad enn byene vært gjenstand for metodeutvikling og teoridannelse.<br />
Derfor – og helt selvsagt – er komparasjon det tredje hovedelementet i vår<br />
tilnærming og et helt grunnleggende metodisk fundament. Vi må sammenlikne på<br />
tvers av landegrenser, fag og perioder. Men komparasjonen må ha en solid faglig<br />
(det vil si tverrfaglig) og metodisk-teoretisk basis, slik at vi unngår å sammenlikne<br />
det usammenliknbare. Dette er et hovedanliggende med utgivelsen av denne<br />
artikkelsamlingen. Formålet med komparasjon må være å vinne ny innsikt gjennom<br />
å sammenlikne beslektede fenomener – eller ulike fenomener som har visse felles<br />
trekk i seg selv eller i sin bakgrunn. Dermed kan det være fruktbart å sammenlikne<br />
fenomener som i utgangspunktet ligger langt fra hverandre i tid, rom og framtreden<br />
– bare man passer på at ikke alt er forskjellig! På det punktet kan urbaniseringshistorien<br />
som et velutviklet fagområde være oss til stor hjelp. Ulike fenomener som<br />
alle kan oppfattes som uttrykk for noe urbant, kan fruktbart sammenliknes og innpasses<br />
i større metodiske og teoretiske byggverk. <strong>Den</strong> tidligere omtalte åpenheten<br />
må også gjelde overfor ulike former for urbanitet. 12 Som den svenske økonomen<br />
Ulf Jonsson har uttrykt det: ”Bakom denna jämförande strategi ligger den bestemda<br />
föreställningen, att sociala strukturer och prosesser aldrig uppträder i exakt samma<br />
form, men att det bakom dem kan finnas en likartad uppsättning av orsaker.” 13<br />
Det endelige kravet er derfor at forskningen må være kontekstuell: de fenomenene<br />
vi er opptatt av, må ikke studeres isolert, men i sine fysiske, økonomiske, sosiale,<br />
politiske og kulturelle sammenhenger. Bare slik kan vi håpe at nye tilnærminger<br />
ikke bare vil gi oss nye kunnskaper, men ny forståelse.<br />
Veiene videre<br />
Dette arbeidet ønsker vi å se like mye som en ny start som en fortsettelse av debatten<br />
om utvikling av urbanitet. Det er behov for nye perspektiv, kanskje også nye<br />
begrepsdefinisjoner og presiseringer av hva som er mulig og ønskelig å sammenligne.<br />
Det er en erkjennelse i de ulike fagleirene av at proteksjonisme og faglige<br />
grensetrekking ikke er veien å gå i framtiden. Bidragene i boka understreker dette<br />
entydig, og det er dermed håp om nye konstellasjoner av fagfolk, i felt som på<br />
symposier, kort sagt der kunnskapen skapes, der kunnskaper, metoder og teorier<br />
12. Et ferskt norsk innspill i debatten om komparasjon som metode er Leidulf Melve, Komparativ historie:<br />
ei utfordring for historiefaget? (Norsk) Historisk Tidsskrift, bd.88, 2009: 61-80. Eliassen 1999<br />
eksemplifiserer flere ulike former for komparasjon, se spesielt s.37-40. Se også Matthias Bäcks artikkel<br />
i denne boka.<br />
13. U. Jonsson: Komparation: en strategi för att fånga breda samhälleliga förändringsmönster och processer,<br />
i Från vida Fält. Festskrift til Rolf Adamson. Stockholm 1987: 125-143.<br />
17