"Man kan jo ikke si chill'an bæstemor" - Munin - Universitetet i Tromsø
"Man kan jo ikke si chill'an bæstemor" - Munin - Universitetet i Tromsø
"Man kan jo ikke si chill'an bæstemor" - Munin - Universitetet i Tromsø
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Kapittel 6: Analyse av fire spr˚aklige variabler i lys av so<strong>si</strong>olingvistisk teori<br />
Figur 6.1: Relativ frekvens av personlig pronomen i første person entall<br />
for det samlede grupperesultatet for den stabile gruppa av informanter, og<br />
p˚avirker det samla resultatet. Det vil derfor trolig være best˚a bruke tabell 1P<br />
og 2P som utgangspunkt for˚a analysere den spr˚aklige varias<strong>jo</strong>nen i forhold til<br />
mobilitet ettersom det kun er Stine, Maria og Mia som skiller seg ut i forhold<br />
til uttale av de tradis<strong>jo</strong>nelle formene [e:g] og [e(:)]. Siden grupperesultatene<br />
er dominerte av tallene til enkeltindivider, <strong>kan</strong> disse <strong>ikke</strong> tolkes som trender.<br />
De særegne resultatene for Stine og Mia <strong>kan</strong> dessuten forklares utfra deres<br />
egne utsagn om spr˚aklig p˚avirkning utenfra.<br />
Omdal (1994:18) <strong>si</strong>er at det “er riktig ˚a karakterisere en betydelig del<br />
av befolkningen som lite bufast”, og videre at “spr˚aklig tilpas<strong>si</strong>ng f˚ar der-<br />
for en noe annen funks<strong>jo</strong>n i dag enn tidligere” (op.cit:19). Et slikt syn p˚a<br />
dagens mennesker som nærmest nomadiske f˚ar alts˚a ifølge Omdal spr˚aklige<br />
konsekvenser. Til dette <strong>si</strong>er imidlertid Helgander (1996:13 f) at man<br />
bör tillägga at det knappast er flytten i <strong>si</strong>g som är avgörande, det är<br />
84