"Man kan jo ikke si chill'an bæstemor" - Munin - Universitetet i Tromsø
"Man kan jo ikke si chill'an bæstemor" - Munin - Universitetet i Tromsø
"Man kan jo ikke si chill'an bæstemor" - Munin - Universitetet i Tromsø
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Kapittel 4: Metode<br />
skulle foreg˚a, ettersom jeg ønsket at de selv skulle velge et sted hvor de følte<br />
seg trygge. Noen av dem valgte ˚a komme til meg, noen ville at jeg skulle<br />
komme til dem, og to av dem valgte arbeidsplassen <strong>si</strong>n som intervjusted.<br />
Den kvalitative forskingen legger “vekt p˚a et nært og tett forhold mellom<br />
forsker og det miljø eller de personer som utforskes” <strong>si</strong>er Repstad (1993:11),<br />
og holder dette som en av hovedforutsetningene for kvalitative undersøkelser.<br />
Repstad (op.cit:25) peker i denne sammenhengen ogs˚a p˚a farer i forholdet<br />
mellom forskeren og informantene. Han <strong>si</strong>er at “n˚ar man observerer venner,<br />
kjenninger eller kolleger, er man mer tilbøyelig til ˚a velge <strong>si</strong>de. <strong>Man</strong> mister<br />
den akademiske distansen, man f˚ar personlige interesser i det som skjer i<br />
feltet”. N˚ar man skal undersøke forholdene i et lite miljø som p˚a Lyngseidet,<br />
der man selv er en del av det miljø man skal se p˚a, <strong>kan</strong> dette oppleves<br />
som noe problematisk. Forholdet forsker-informant bærer <strong>ikke</strong> preg av ˚a ha<br />
noe vitenskaplig over seg, og møtet med informantene <strong>kan</strong> fortone seg mer<br />
som bare et slaberas over en kopp kaffe. P˚a den annen <strong>si</strong>de <strong>kan</strong> dette være<br />
po<strong>si</strong>tivt og til<strong>si</strong>ktet i den grad man klarer ˚a skape et rom der samtalen g˚ar<br />
lett, og informanten <strong>ikke</strong> føler noe behov for ˚a normere uttalen <strong>si</strong>n. Ut fra<br />
<strong>si</strong>ktem˚alet med undersøkelsen har jeg derfor funnet det metodisk forsvarlig<br />
˚a gjennomføre kvalitative intervju p˚a den m˚aten jeg har skissert.<br />
Det er mange fordeler med ˚a studere spr˚aket hos mennesker som st˚ar en<br />
nært, slik jeg valgte ˚a gjøre det i denne undersøkelsen. Dersom man legger<br />
samtale og tema til rette, <strong>kan</strong> man f˚a tilgang p˚a deres naturlige spr˚ak. <strong>Man</strong><br />
<strong>kan</strong> snakke om et vidt antall tema, og dermed n˚a ˚a belyse ulike <strong>si</strong>der og f˚a<br />
med mange trekk ved dialekten. <strong>Man</strong> <strong>kan</strong> til en viss grad ogs˚a styre samtalen<br />
inn p˚a tema man <strong>ikke</strong> naturlig vil komme inn p˚a.<br />
P˚a den annen <strong>si</strong>de opplevde jeg ogs˚a ved flere anledninger at intervjuene<br />
ble avlyst i <strong>si</strong>ste liten, og én gang at informanten <strong>ikke</strong> dukket opp fordi hun<br />
kjente meg fra før, og tenkte at det <strong>ikke</strong> g<strong>jo</strong>rde s˚a mye. I enkelte tilfeller<br />
kunne avtalene nærmest bære preg av ˚a være en avtale mellom to bekjente,<br />
og dette var alts˚a b˚ade negativt og po<strong>si</strong>tivt.<br />
En annen fordel med ˚a bruke en moderert nettverkstilnærming p˚a utvalg<br />
50