"Man kan jo ikke si chill'an bæstemor" - Munin - Universitetet i Tromsø
"Man kan jo ikke si chill'an bæstemor" - Munin - Universitetet i Tromsø
"Man kan jo ikke si chill'an bæstemor" - Munin - Universitetet i Tromsø
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Kapittel 4: Metode<br />
sentativitet enn med ei mindre gruppe 3 . Romaine (1982:107) <strong>si</strong>er at “I doubt<br />
that random sampling is even a pos<strong>si</strong>ble, let alone realistic goal. [...] I do<br />
not think sociolinguists have anything to gain by ‘pretending‘ to use random<br />
samples, when they either do not or cannot”.<br />
En kritikk mot tilfeldig utvalg av informanter er at tilfeldig utvalg gir<br />
informanter som <strong>ikke</strong> har noe med hverandre ˚a gjøre. Dermed <strong>kan</strong> man ik-<br />
ke f˚a kunnskap om hvorvidt det hersker visse normer innafor ei gruppe av<br />
mennesker som har et forhold til hverandre. Dette er ei viktig innvending<br />
fra blant annet Milroy (1980). Dette medførte at hun <strong>ikke</strong> benyttet seg av<br />
tilfeldige utvalg, men i stedet utvalg etter nettverksprin<strong>si</strong>ppet.<br />
4.6.2 Informantutvelgelse i denne undersøkelsen<br />
Tilfeldig utvalg av informanter lar seg vanskelig gjennomføre i Lyngen, b˚ade<br />
p˚a grunn av liten befolkning og fordi veldig mange av de poten<strong>si</strong>elle infor-<br />
mantene <strong>ikke</strong> oppholder seg i kommunen p˚a regelmes<strong>si</strong>g ba<strong>si</strong>s.<br />
Informantene i denne undersøkelsen ble plukket ut p˚a bakgrunn av ˚a være<br />
del av det so<strong>si</strong>ale nettverket til den personen jeg hadde forespurt om ˚a være<br />
hovedperson i nettverket. I denne undersøkelsen ble informantene valgt ut p˚a<br />
en m˚ate som tar utgangspunkt i Milroys (1980) nettverksteori. Jeg ønsket ˚a<br />
f˚a tilgang til m˚aten unge utflyttere og unge bofaste mennesker p˚a Lyngseidet<br />
snakker p˚a. ˚A bli introdusert som venn av en venn, slik Milroy (op.cit) g<strong>jo</strong>rde<br />
det, ble vanskelig ettersom alle i større eller mindre grad kjenner hverandre<br />
p˚a Lyngseidet. I utgangspunktet visste jeg at alle jeg kom til ˚a intervjue<br />
kjente til hvem jeg var, og dette g<strong>jo</strong>rde at rekrutteringen m˚atte tilpasses noe.<br />
Ettersom ungdomsgruppa p˚a tettstedet <strong>ikke</strong> er stor nok, og alle mer eller<br />
mindre inng˚ar i en eller annen form for nettverk, valgte jeg ut en person til ˚a<br />
være hovedinformant, eller nettverksstrukturerer4 . Denne personen valgte s˚a<br />
3 N˚ar det gjelder hvorvidt et informantutvalg er stort nok til ˚a kunne anses som re-<br />
presentativt, <strong>si</strong>er Milroy (1980:27) at “it seems to be generally true that very con<strong>si</strong>stent<br />
patterns emerge even with a very small sample, provided that it is systematically selected.<br />
4 Med nettverksstrukturerer menes her en person som har relativt god over<strong>si</strong>kt over<br />
48