"Man kan jo ikke si chill'an bæstemor" - Munin - Universitetet i Tromsø
"Man kan jo ikke si chill'an bæstemor" - Munin - Universitetet i Tromsø
"Man kan jo ikke si chill'an bæstemor" - Munin - Universitetet i Tromsø
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Kapittel 3: Teori<br />
tette b˚and menneskene har til hverandre innad i gruppene. De ulike gruppe-<br />
ne utgjør ulike so<strong>si</strong>ale nettverk, og derfor ulik grad av solidaritet og so<strong>si</strong>al<br />
kontroll. Denne kontrollen og solidariteten er med p˚a ˚a avgjøre i hvor stor<br />
grad den enkelte benytter seg av markerte former, og hvilken del av stilre-<br />
gistret han/hun benytter seg av. Mæhlum (1992:117) refererer til denne type<br />
kontroll eller so<strong>si</strong>al omgang som en lokalitetsbundet so<strong>si</strong>al samhandling”.<br />
Under Milroys (1980) undersøkelse av spr˚aket til arbeiderklassen i Bel-<br />
fast ble hun introdusert for informantene som venn av en venn. Denne fram-<br />
gangsm˚aten var motivert av Milroys teori om at det i ei gruppe mennesker<br />
finnes ulike former for relas<strong>jo</strong>ner. Enkelte av relas<strong>jo</strong>nene var tettere enn and-<br />
re, og hadde dermed ulik grad av so<strong>si</strong>al og spr˚aklig kontroll. Viktige termer<br />
i teorien om so<strong>si</strong>ale nettverks betydning for spr˚akbruken er det hun kaller<br />
sterke og svake b˚and (strong and weak ties) innafor gruppene, og hun me-<br />
ner i den sammenheng ˚a beskrive i hvor stor grad individene i nettverket<br />
er knyttet sammen. De tette nettverkene kjennetegnes av sterke b˚and der<br />
”aktørene er integrert i flere av de samme so<strong>si</strong>ale sammenhengene, og p˚a den<br />
m˚aten opptrer i funks<strong>jo</strong>n av for eksempel b˚ade klassekamerater, naboer og<br />
venner”(Mæhlum 1992:119). Svake b˚and framtrer om aktørene kun inng˚ar<br />
i én av disse sammenhengene. Den ˚apne strukturen, der b˚andene er svake,<br />
preger i dag i størst grad den urbane, formen for samvær der mennesker kun<br />
møtes p˚a <strong>jo</strong>bb, p˚a trening eller p˚a skolen. Den tette strukturen hører til i det<br />
mer bygdepregede livet der folk ofte er involvert i hverandre p˚a mer enn én<br />
m˚ate.<br />
Denne teorien representerte noe nytt i forhold til de klas<strong>si</strong>ske korrelas<strong>jo</strong>ns-<br />
studiene (se for eksempel Labov 1972). Mæhlum (1992:116) <strong>si</strong>er at Milroys<br />
prosjekt var ˚a flytte fokus over til ei mer so<strong>si</strong>al tilnærming, eller: framfor ˚a re-<br />
latere individers spr˚akbruk til en hierarkisk so<strong>si</strong>al struktur best˚aende av ulike<br />
so<strong>si</strong>ale klasser, flyttes innenfor nettverksteorien perspektivet over b˚ade til et<br />
annet abstraks<strong>jo</strong>nsniv˚a og til en annen og i prin<strong>si</strong>ppet horisontal so<strong>si</strong>al di-<br />
mens<strong>jo</strong>n”. So<strong>si</strong>al klasse som inndelingsenhet ble i denne typen undersøkelser<br />
oppfattet som overflødig, og fokus var i stedet p˚a so<strong>si</strong>al interaks<strong>jo</strong>n innafor<br />
30