"Man kan jo ikke si chill'an bæstemor" - Munin - Universitetet i Tromsø
"Man kan jo ikke si chill'an bæstemor" - Munin - Universitetet i Tromsø
"Man kan jo ikke si chill'an bæstemor" - Munin - Universitetet i Tromsø
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
3.3: Spr˚ak og identitet<br />
coexists for some time with the corresponding traditional one and is<br />
then eventually established as traditional itself - if it does not go out<br />
of use, yielding to the traditional one or to a new innovation.<br />
I denne utviklinga der flere spr˚aknormer ek<strong>si</strong>sterer <strong>si</strong>de om <strong>si</strong>de, eller der<br />
innovas<strong>jo</strong>ner ek<strong>si</strong>sterer og har poten<strong>si</strong>ale til˚a overta plassen til de tradis<strong>jo</strong>nel-<br />
le formene, oppst˚ar et spenningsforhold. I denne spenninga vil spr˚akbrukerne<br />
kunne oppleve innovas<strong>jo</strong>nene som nye og truende for den lokale spr˚aknormen,<br />
og herunder <strong>kan</strong> synet p˚a spr˚aklige endringer som noe negativt forst˚as.<br />
3.3 Spr˚ak og identitet<br />
Begrepet identitet er et av de mange tverrfaglige begrepene so<strong>si</strong>olingvistik-<br />
ken beskjeftiger seg med, og som <strong>kan</strong> knyttes til forskningsfelt som so<strong>si</strong>alan-<br />
tropologi, psykologi og pedagogikk. Dette begrepet er ogs˚a nært knytta til<br />
spr˚akbruk, og det vil derfor være av interesse for spr˚akvitenskapen.<br />
Ven˚as (1991:106) <strong>si</strong>er at identitet ”har ˚a gjera med sjølvbilete og sentral<br />
sjølvoppfatning og med livsstil”. Spr˚aket, <strong>si</strong>er han videre, er eit middel til ˚a<br />
gje meldingar om sanseinntrykk, tankar og følelser”, og ein m˚a tru at spr˚aket<br />
er med og byggjer opp sjølvbilete og sentral sjølvoppfatning”. Ven˚as skiller<br />
med andre ord <strong>ikke</strong> klart mellom identitet og spr˚ak, men viser i stedet at<br />
dette er to størrelser som er nært knytta sammen. Spr˚aket er en av flere<br />
faktorer i utviklinga av identiteten. Mørk (1983, i Ven˚as 1991:107) definerer<br />
dialektene som bærere av identiteten. Dialektene definerer han som tidligere<br />
nevnt ogs˚a som hjartespr˚aket, den spr˚akformen som hver enkelt b˚ade vokser<br />
opp med og inn i. Den er med p˚a, gjennom so<strong>si</strong>aliseringsprosessen, ˚a forme<br />
oss som mennesker med selvbilde.<br />
Sandøy (1996:115) hevder at vi henter v˚ar so<strong>si</strong>ale identitet i den gruppa vi<br />
integreres i og føler oss trygge i. I ei slik gruppe vil bruken av dialekter være<br />
et særmerke, noe vi alle bruker for ˚a uttrykke gruppetilhørighet. Vi deltar<br />
alle i mange ulike grupper og utsettes i vekslende grad for normp˚avirkning fra<br />
alle. Denne normp˚avirkningen <strong>kan</strong> være b˚ade po<strong>si</strong>tiv og negativ. Dette <strong>kan</strong><br />
27