"Man kan jo ikke si chill'an bæstemor" - Munin - Universitetet i Tromsø
"Man kan jo ikke si chill'an bæstemor" - Munin - Universitetet i Tromsø
"Man kan jo ikke si chill'an bæstemor" - Munin - Universitetet i Tromsø
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Kapittel 3: Teori<br />
kjenne alle de tilgjengelige betingelsene som <strong>kan</strong> p˚avirke spr˚akbruk. Mæhlum<br />
(1999:203) <strong>si</strong>er imidlertid at det er umulig ˚a ha over<strong>si</strong>kt over den ”infinitte<br />
rekken av divergerende so<strong>si</strong>okulturelle betingelser som poten<strong>si</strong>elt sett <strong>kan</strong> ha<br />
vært r˚adende i ethvert tenkelig samfunn p˚a ethvert historisk tidspunkt”. De<br />
ulike teoriene er likevel et rammeverk som gir oss det nødvendige fundamen-<br />
tet for et gitt fenomen”(op.cit:205 f).<br />
Jeg vil støtte meg til flere forskjellige teorier for ˚a belyse problemstillinga<br />
som ligger til grunn for analysen av de spr˚aklige variablene. De ulike teoriene<br />
tar utgangspunkt i at menneskelig interaks<strong>jo</strong>n p˚avirker spr˚aket de til de in-<br />
volverte. Spr˚akbrukerne fra Lyngen inng˚ar i so<strong>si</strong>ale grupper med ulik grad av<br />
tetthet 1 og dermed spr˚aklig p˚avirkningspoten<strong>si</strong>ale. Er de ulike strategiene de<br />
bruker hovedsaklig et resultat av deres egne forventninger og holdninger til<br />
hverandre, eller er de bestemt av konvens<strong>jo</strong>ner i samfunnet? Det <strong>kan</strong> finnes<br />
ulikheter som følge av holdninger og ulik grad av hjemstedstilknytning, noe<br />
jeg vil komme tilbake til i analysedelen.<br />
I dette kapitlet vil jeg g˚a nærmere inn p˚a ulike redskaper som <strong>kan</strong> være<br />
med p˚a ˚a belyse varias<strong>jo</strong>n og spr˚akendring. Det blir imidlertid vanskelig ˚a<br />
forholde seg til disse teoriene dersom man <strong>ikke</strong> tar utgangspunkt i relas<strong>jo</strong>nelle<br />
forhold som identitet og tilhørighet. Jeg vil videre presentere de spe<strong>si</strong>f<strong>ikke</strong><br />
teoriene jeg kommer til ˚a anvende som analyseredskap i denne undersøkelsen.<br />
3.2 Varias<strong>jo</strong>n eller spr˚akendring?<br />
Geolektar, so<strong>si</strong>olektar og ideolektar er alltid i endring, og innafor geolekta-<br />
ne og so<strong>si</strong>olektane vil det alltid vera varias<strong>jo</strong>n”, <strong>si</strong>er Akselberg (1995:31).<br />
Spr˚aket vil alltid være midt i en endringsprosess, og det representerer derfor<br />
<strong>ikke</strong> noen definitiv eller avsluttet størrelse. Veien til endring g˚ar via varias<strong>jo</strong>n,<br />
og man <strong>kan</strong> da tenke seg at dette er en prosess i flere trinn der all endring<br />
kommer av varias<strong>jo</strong>n, men <strong>ikke</strong> all varias<strong>jo</strong>n av endring.<br />
˚A undersøke levende, naturlig spr˚akbruk vil for so<strong>si</strong>olingvister i dag være<br />
1 Se punkt 3.4 om den so<strong>si</strong>ale nettverksteorien.<br />
22