"Man kan jo ikke si chill'an bæstemor" - Munin - Universitetet i Tromsø
"Man kan jo ikke si chill'an bæstemor" - Munin - Universitetet i Tromsø
"Man kan jo ikke si chill'an bæstemor" - Munin - Universitetet i Tromsø
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
2.2: Forskningstradis<strong>jo</strong>n<br />
og Kvenangsbotn med fokus p˚a spr˚akkontakten mellom norsk, samisk og<br />
finsk. Bull (1996a, 1994b) har undersøkt dialekten p˚a Furuflaten med særlig<br />
vekt p˚a samisk interferens. Hun p˚aviste at kvinnene i bygda har en ledende<br />
rolle i spr˚akbyttet fra samisk til norsk. Nilsen (1996) har undersøkt dialekt-<br />
syntaktiske trekk i Nordreisa med særlig vekt p˚a spørresetninger. Pedersen<br />
(2000a) analyserte en m˚alføreprøve av en trespr˚aklig kvinne født 1894 fra<br />
Skibotn. Med utgangspunkt i tidligere spr˚akkontaktforskning i omr˚adet, har<br />
hun sett p˚a ulike trekk ved denne m˚alføreprøven og satt den i sammenheng<br />
med denne kvinnens flerspr˚aklige bakgrunn. Sollid (2003b) g<strong>jo</strong>rde i <strong>si</strong> dok-<br />
toravhandling videre rede for dialektvarias<strong>jo</strong>nen i Nordreisa, ogs˚a her med<br />
vekt p˚a spr˚akkontakt og dialektsyntaks.<br />
Alle disse bidragene har vært med p˚a ˚a gi et bilde av ulike <strong>si</strong>der ved dia-<br />
lektene i Nord-Troms, og alle har vært opptatt av spr˚akkontaktens betydning<br />
for spr˚akbruk i regionen.<br />
Ellers <strong>kan</strong> man nevne Nesheim (1952), Lorenz (1982) og Elstad (1982)<br />
som bidrag til forsøk p˚a klas<strong>si</strong>fisering av dialekten i Lyngen. 4<br />
2.2.3 Forskning p˚a spr˚akendring og mobilitet<br />
Min undersøkelse av talem˚alet p˚a Lyngseidet tar utgangspunkt i at mobili-<br />
teten til en befolkning <strong>kan</strong> ha betydning for spr˚akbruken deres og eventuelle<br />
endringer i denne. Dette fokuset har ogs˚a vært brukt tidligere.<br />
Steinsholt (1964, 1972) har undersøkt spr˚aket i Hedrum, og viste hvordan<br />
dialekten hadde endra seg i et 30-˚arsperspektiv. Han satte spr˚akendringa i<br />
sammenheng med den utstrakte mobiliteten i befolkningen. I Hedrum re-<br />
gistrerte Steinsholt i 1964 at flyttere og mobile beboere fra Hedrum hadde<br />
p˚avirkningskraft p˚a hjemstedet n˚ar de kom tilbake etter ˚a ha oppholdt seg<br />
andre steder. Disse referer han til som spr˚aklige mis<strong>jo</strong>nærer. Senere (Steins-<br />
holt 1972:100) skriver han at bevegeligheten i befolkningen er alle steder i<br />
landet betydelig”, og videre at det landsgyldige normalm˚al er under disse<br />
2.4.1.<br />
4 Mer om klas<strong>si</strong>fisering av dialekten i Lyngen p˚a bakgrunn av faglitteraturen i punkt<br />
13