"Man kan jo ikke si chill'an bæstemor" - Munin - Universitetet i Tromsø
"Man kan jo ikke si chill'an bæstemor" - Munin - Universitetet i Tromsø
"Man kan jo ikke si chill'an bæstemor" - Munin - Universitetet i Tromsø
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Kapittel 6: Analyse av fire spr˚aklige variabler i lys av so<strong>si</strong>olingvistisk teori<br />
for varias<strong>jo</strong>nen av den spr˚aklige variabelen palatal. Mennene bruker palatal<br />
uttale i større grad enn kvinnene, og av tabell 6.29 <strong>kan</strong> man se at av de seks<br />
informantene som har spr˚aklig varias<strong>jo</strong>n, er det kun én mann, Marius. De<br />
andre mennene benytter seg kun av palatal uttale og representerer derfor i<br />
langt større grad enn kvinnene en lokal uttalenorm. Dette mønstret er kjent<br />
fra analysen av personlig pronomen i første person entall, der kvinnene i<br />
større grad enn mennene benyttet seg av et <strong>ikke</strong>-tradis<strong>jo</strong>nelt mønster i valg<br />
av pronomen. Ogs˚a der var det mennene som i størst grad kunne tolkes som<br />
bevarere av de lokale formene, mens kvinnene ledet an med ˚a ta til seg nye<br />
trekk. Her er det alts˚a et fellestrekk ved disse to spr˚akvariablene.<br />
Dersom man tolker forskjellen mellom kvinnenes og mennenes bruk av<br />
palatal uttale, vil man kunne <strong>si</strong> at det virker som om kvinnene i større grad<br />
enn mennene enten ønsker ˚a ta opp nye trekk, eller at de ubevisst <strong>ikke</strong> st˚ar<br />
imot spr˚aklig p˚avirkning utenfra. Bull (1996a:191) viser at kvinnene p˚a Furu-<br />
flaten i større grad enn mennene er p˚a vei bort fra en uttale der de benytter<br />
seg av konsonantsambandene /rd, rt, rl, rn/, og i stedet viser økt bruk av<br />
postalveolar uttale. De er dermed er p˚a vei bort fra et lokalt dialektalt trekk,<br />
mot det Bull definerer som “ma<strong>jo</strong>ritetsspr˚aket” (loc.cit). Et liknende mønster<br />
ser vi alts˚a hos informantene fra Lyngseidet n˚ar de uttaler ord som ut fra et<br />
lokalt st˚asted skal være palatalisert.P˚a Furuflaten kunne Bull (op.cit) bare<br />
finne dette mønsteret n˚ar det gjaldt valget mellom konsonantsamband eller<br />
postalveolarer, men hos informantene fra Lyngseidet var det mulig ˚a regi-<br />
strere for flere av de spr˚aklige variablene.<br />
6.6.6 Identitet som forklaring<br />
Siden det er s˚a stort samsvar i m˚aten denne variabelen kommer til uttrykk<br />
hos informantene, <strong>kan</strong> man tenke seg at dette henger sammen med en lokal<br />
eller so<strong>si</strong>al identitet. Av innledningen gikk det fram at flere av informantene<br />
en klar oppfatning av at palatal uttale er betegnende for deres hjemsted, noe<br />
en <strong>kan</strong> tolke som at dette spr˚aktrekket er knytta til deres identitet som en<br />
stedlig eller lokal størrelse. Det er videre interessant at dette er en variabel<br />
136