"Man kan jo ikke si chill'an bæstemor" - Munin - Universitetet i Tromsø
"Man kan jo ikke si chill'an bæstemor" - Munin - Universitetet i Tromsø
"Man kan jo ikke si chill'an bæstemor" - Munin - Universitetet i Tromsø
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Vokal + /¡ / Vokal + /n/<br />
AF RF AF RF<br />
Stein 25 100 0 0<br />
Signe 28 96,6 1 3,4<br />
Stian 30 100 0 0<br />
Silje 35 100 0 0<br />
Stine 23 100 0 0<br />
Martin 40 100 0 0<br />
Maria 19 100 0 0<br />
Marianne 41 100 0 0<br />
Marius 16 0 0 0<br />
Mia 30 100 0 0<br />
Tabell 6.26: Absolutt og relativ frekvens for vokal + /¡ -n/<br />
6.6.3 Mobilitet som forklaring<br />
6.6: Palataler<br />
Tabell 6.30 viser hvordan den stabile og den mobile gruppa av informanter<br />
samla benytter seg av de ulike variantene av variabelen. Her g˚ar det fra at<br />
de mobile informantene i større grad enn de stabile avviker fra palatalise-<br />
ringsnormen. Dette resultatet <strong>kan</strong> imidlertid best analyseres dersom man ser<br />
det i forhold til tabell 6.29. I denne tabellen g˚ar det fram at det er de to<br />
mobile informantene Maria og Marius som varierer mest i bruken av pala-<br />
talene. Maria bytter ut palatalene med retrofleks og alveolar uttale i 43,5%<br />
av tilfellene. Marius bruker samme strategi i 12,2% av tilfellene der han st˚ar<br />
overfor dette spr˚aklige valget. De andre informantene som varierer bruken<br />
av denne variabelen er Signe (4,7% avvik 32 ), Stine (4,5% avvik), Mia (3.9%<br />
avvik) og Silje (2,9% avvik). Av disse fire informantene er det kun én mobil,<br />
og tre stabile informanter. De to mobile informantene Maria og Marius leder<br />
imidlertid an med relativt høye varias<strong>jo</strong>nstall.<br />
32 Med avvik menes her en <strong>ikke</strong>-palatal uttale.<br />
131