Fiskets Gang. Nr. 13-1984. 70. årgang
Fiskets Gang. Nr. 13-1984. 70. årgang
Fiskets Gang. Nr. 13-1984. 70. årgang
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
giskets<br />
<strong>Gang</strong><br />
&<br />
XG<br />
Utgltl av Fkkerldirekioren<br />
<strong>70.</strong> ARGANG<br />
<strong>Nr</strong>. <strong>13</strong> - Uke 28 - 1984<br />
U$b hver 14. dag<br />
ISSN Wl5 - Sl33<br />
Am. redakler:<br />
Sigbinrn Lomelde<br />
Kontorsjef<br />
Redaksjon:<br />
Vidar Hsviskeland<br />
Kari Østervold Tofi<br />
Øvstein Økland<br />
Ekspedisjon:<br />
Dagmar Meling<br />
Fraydis Madsen<br />
<strong>Fiskets</strong> <strong>Gang</strong>s adresse:<br />
Fiskeridirektoratet<br />
Postboks 185. 5001 Bergen<br />
Telf.: (05) 23 (33 00<br />
Trykt i ofiset<br />
Ils John Grieg<br />
Abonnement kan tegnes ved alle<br />
poststeder ved innbetaling av<br />
abonnementsbeløpet pA postgire<br />
konto 505 28 57. p& konto nr.<br />
0616.05.70189 Norges Bank eller<br />
direkte i Fiskeridirektoratets<br />
kassakontor.<br />
Abonnementsprisen pa <strong>Fiskets</strong><br />
<strong>Gang</strong> er kr. 125.00 pr. Ar. Denne<br />
pris gjelder ogsa for Danmark.<br />
Finland. Island og Sverige. Øv-<br />
rige utland kr. 200.00 pr. Ar. Ut-<br />
land med fly kr. 250.00.<br />
Fmkerifagstudenter kr. 75.00.<br />
PRISTARIFF FOR ANNONSER:<br />
Tekstsider:<br />
111 kr.2400 114kr.700<br />
112 kr. <strong>13</strong>00<br />
Eller kr. 3.95 pr. spalte m.m.<br />
Andre annonsealternativer<br />
etter avtale<br />
VED ETTERTRYKK FRA<br />
FISKETS GANG<br />
MA BLADET OPPGIS SOM KILDE<br />
ISSN 00153<strong>13</strong>3<br />
INNHOLD - CONTENTS<br />
oppaat~-og~kofylt<br />
hoM and risk in aquaairture 359<br />
Markedel tor iisk og liskepiodukter i Hoyl Kong og Si- (I).<br />
362<br />
~market~~Wiandfish~inHangKongandSi~(I.<br />
P-<br />
-7a-m-,-81)+ -<br />
Two main driftings d capeiin the winter of 1984<br />
FonkiWWarb~ til Kim<br />
statistikk<br />
Statisocs<br />
Redaksjonen avsiutta 4. juli 1964<br />
F~ickfoto: h l d Bwke
Fprrste Iprnsemdundersprkning i oppdrettsnæringa:<br />
Oppdrett er Iønsamt<br />
og risikofylt<br />
~ioppdibttsnawingavarrvawt god i 1982 vissr ed unckiaskng som koiitoiatard-un
4<br />
giskets <strong>Gang</strong><br />
godtgjerda er d& ikkje rekna som av oppdremanlegga hadde over anlegg som driv bene med laks har<br />
kostnad. 100.000 kroner i imseme p. Armerk betre gjennomsnittleg bmevne pr. Ar-<br />
Gjennomsnittleg .lensevne pr. h- og nesten halvparten hadde over kr. sverk enn anlegg som driv berre med<br />
verk basert p6 heile utvalet av opp 200.000.<br />
aure.<br />
drettSanlegg var kr. 206.955 i 1982. Oppdrettsanlegg i storieiken fd<br />
For heilhdrevne fiskefarttify over <strong>13</strong> m 5000 m3-7000 rn3 og 7000 m3-<br />
1.1. har Budsjettnemda rekna ut gjen- lSXtOm3 hadde ei kisevne pr. h-<br />
nomittleg kansevne pr. &merk til kr. verk over gjennomsnittet for heile land- Selskapsforma<br />
97.341 i 1982, rnedan tilsvarande tal et. M o uventa var det at oppdrettsan-<br />
Iunsevna<br />
for fartiay 8-<strong>13</strong>m 1.1. var kr 52.567. qehr legg p6 15000 m3 og over hadde den I Imsemndunde~nga g& det<br />
om korkje Imsevne eller grsverk er i&iaste Iwisevna pr. hrk. fram at seiskapdom synest A ha<br />
heilt likt definette i dei to undersakinga- Det er eit stort sprang i anta1 gjen- innverknad pA kmsevna. Personlege<br />
ne er det heilt klart at laisemda i nonmittleg utfate &sved( mellom selskap har gjennomsnittleg m b-<br />
o~pdrett-ri~a er langt betre enn for gruppa @ 15000 m3 og m e r og sevne enn akmlskap. Alle anlegg<br />
fiskaten. gnippa med **k 500&7alO m3. over 15.000 m3 er aksjeselskap.<br />
Likeeins er det stort sprang i oppdretts- AI^ desse momenta er -ride<br />
Yumet fnellom 9mpPene. her kan svekka dekningsbidraget og<br />
Variasjonar i lunsevne<br />
Likevel er ikkje differansen i produksjo- forklara kvifor ulemper og rneirkostna-<br />
L8nsemdundersekinga for oppdretts- nen iilmarande stor mellom dess8 to der ved dei -e arna scynest 6<br />
anlegg viser til deis store variasjonar i gruppene, sidan den si0rste gruppa ov-a feremonene ved stordrift.<br />
larsevne fd anlegg til anlegg. I ah 9 av har mare utnyiting av oppdrettmo- Gruppa p& 70&15000 m3 har rdadei<br />
106 anlegga i unders&inga hadde lulrnet.<br />
Tabell 1. Dmamsum for -. Lnda totalt Gimmmdn pr. n-.<br />
Nytta oppdrmm -3'm3 ++m3 5'-7'm3 7'-15'm3 15'm3- Alle aniegg<br />
1. Sd ................................... 547754 1154587 1852969 3464341 6289347 1871768<br />
2. EndringiW ........................ 103271 269761 477662 693334 781912 377522<br />
3. SUM PRODUKSJONSINNTEKTER ...... 651 025 1 424 348 2 330 631 4 157 675 7 071 259 2 249 290<br />
4. Variablekosbiader ..................... 344671 ii6a34 1191192 1794949 3666233 1106750<br />
5. FastedriftckosBiader ................... 57456 <strong>13</strong>3186 237482 291033 991435 2<strong>13</strong>461<br />
6. Gjeldsrenter ........................... 30374 102925 <strong>13</strong>9815 <strong>13</strong>9032 227156 105294<br />
7. Avskiivingar ........................... 25 498 59080 104675 220000 554000 118629<br />
8. Kallaiiatwiske rentw p& eigenkapitai ...... 7 985 15 161 27650 85454 175083 38 444<br />
9. SUM KOSTNADER .................... 465983 1 086986 l 700 814 2530518 56<strong>13</strong>907 1 582578<br />
10. LØNSEVNEI'ALT ...................... 185042 337362 629817 1627157 1457352 666712<br />
11. htalarsverk .......................... 1.17 2.10 3.20 5.20 11.20 3.19<br />
12. Laisevnepr.herk ................... 129747 177321 254578 330950 129195 206955 1<br />
<strong>13</strong>. Eikapitalprosent .................... 43.6% 38,1% 46.7% 59.4% 72.9% 47.28%<br />
14. Gj.snitUege anleggsinvest. .............. 167 962 380 832 484 641 l 653 930 3 460 983 768 059<br />
......... 125662 178<strong>13</strong>5 215662 311205 286879 mm 1<br />
16. Anleggsinvesteringar pr. kg fisk produsert 698 8,s 10.89 12.38 <strong>13</strong>.31 9-73<br />
17. Produksjon pr. Brsverk .................. 24 192 25 681 32 <strong>13</strong>0 26 779 20 516 26 448<br />
18. Produksjon pr. m3 ...................... 1<strong>13</strong>7 14.44 14.48 15,89 7,69 <strong>13</strong>.59<br />
19. Oppdrettmolum ....................... 1 999 3 550 5 534 8080 29309 5886 I<br />
20. Utnyttingsgrad konsesjon ............... 77,6% 94.7% 109.2% 97.4% 101.3% 94.0%<br />
21. Utnytongsgrad region ...................<br />
22. Totalrentabiliet I ....................... 18.0% 19.1% 19.4% 27,9% 6.5% 19.8%<br />
23. Totalrentabiliet Il ...................... 5,2% 12.8% 16.3% 25.2% 6,5% <strong>13</strong>,5%<br />
24. Likvidietsgrad ......................... 1 ,O7 052 0,49 0.86 2,lO 0,81<br />
25. Rentedekningsgrad I ................... 656 5.06 9,11 1 1,98 7.09 7,68<br />
26. Rentedekningsgrad Il ..... : ............. 1 .E1 3.78 8,36 1 1,27 7.09 5.78<br />
27. Dekningsbidrag ........................ 309 930 651 255 1 <strong>13</strong>9 438 2 362 726 3 405 026 1 144 524<br />
28. Dekningsgrad ......................... 30.2 44.8 45.4 54.5 48.2 43,17<br />
29. Antai anlegg i utvaiet ................... 27 31 20 20 6 104<br />
30. Antal aniegg i massen .................. 155 95 73 51 8 382<br />
TMI 2 omauewttat for Wionsvis tordeling. Alk akOO- GWn0-m pr.<br />
F N ) Troms ~<br />
W Nordhnd<br />
Nord- og *-Traidelag.<br />
M0reogRomsdal<br />
Cogn og flordane.<br />
Hordaland<br />
Rogaland og<br />
Ska!wraldWen<br />
Lensenie p. herk .............<br />
Nytta oppdrettsvdum ............<br />
Antai anlegg i ulvaiet .............<br />
Antai ankm totalt ...............<br />
210 801<br />
4 118<br />
20<br />
86<br />
174 957<br />
7 111<br />
34<br />
142<br />
238 749<br />
6 914<br />
33<br />
109<br />
171 671<br />
3520<br />
17<br />
45<br />
360 F.G. nr. <strong>13</strong>, uke 28, 1984
gishets <strong>Gang</strong><br />
pa har. Oppdrettsanlegg i denne stor- antal oppdrettsanlegg som var med i heg risiko i næringa. At heile 9 av dei<br />
leiksgntppa utnyttar betre den totale den ferste undersekinga. G ' j gjer 106 anlegga i undersekinga hadde<br />
investerte kapitalen i anlegget. det klart at det vett lagt vinn pd B gjera negativ lensevne understrekai delte.<br />
underwkinga betre, melkm anna n& Steinsbe seier vidare at undersakindet<br />
gjeld avskrivingar. ga neppe har noka direkte betydning<br />
Kontoret for dtifbnkonomiske under- for oppdrettsnæringa i salsaman-<br />
Sogn og F/ordane og<br />
smikingar i Fiskeridirektoratet som vtf0- heng, men resultata fr6 undersekinga<br />
Hordaland gjer det best<br />
rer kinsemdundemkkqa i oppdretts- kan derimot seia noko om kva f m for<br />
I fdje resultata fr& Imsemndunderse- næringa vil etter kvart fB betre kunn- drift som er den mest lensame i opp<br />
kinga er det oppdrettsanlegg i Sogn og skap om bransjen, t.d. om rnædypar og dretisnæringa. SJdw? gjen no mf^<br />
Fjordane og i Hordabnd som gjer det levetid for desse. D e d vert det og& av hsemdundersøl
giskets <strong>Gang</strong> I<br />
i Hong Kong og Sinc-- V . -re (I)<br />
1. Innledning<br />
362 F.G. nr. <strong>13</strong>. uke 28, 1984<br />
Av Svein Ottar Olsen<br />
Internasjonale eksperter. forskere og<br />
forretningsfolk har de senere &r pilpeki<br />
at tyngdepunktet i verdenstakonmien<br />
er i ferd med & iiytte seg fra vest til Bst.<br />
Den asiatiske delen av Stillehavsregionen<br />
er ikke lenger bare Japan, men<br />
og& en rekke andre stater som er i en<br />
sterk industriell utvikling. Enkelte av<br />
disse satser pA hay teknologi. kaptal<br />
og kunnskap, mens andre i tillegg har<br />
rike naturressurser. Av nye industrialiserte<br />
land i dette omrJidet vil vi trekke<br />
frem Hong Kong, Singapore, Malaysia,<br />
Taiwan og Ssr-Korea.<br />
Irhmssm for industrietabieringer i<br />
d i omddene er stor. Japan &r<br />
som ventet langt frem i sporet, men det<br />
er og& et tankekors at USA i dag har<br />
st0rre handel med Asia enn med Europa<br />
(Norges Utenrikshandel, nr. 11/83).<br />
Norsk industri har ogsl etablert seg i<br />
omddet, og flere er M veg.<br />
Vi vil i denne artikkelen se pA mumatkeder<br />
for fisk i meget hoye prisklas- Fra m gmsMaubW i Hong Kong.<br />
ser. noe som kommer av at d i (I"fdish 6/83)<br />
ligheter og probiemer med B ake eks- landene har en relativt rik befolkning.<br />
porten av norske ikkeprodukter til dette<br />
mddet. Sehr om vi ser store deler<br />
De vet verdsette mat de liker og som<br />
hoider m& n& det gjelder kvalitet og<br />
ingen toll pil foredlede varer, noe som<br />
gjw det mulig A eksportere foredlede<br />
av aten som et interessant ornr&.de<br />
for var fiskerinæring, har vi valgt 3<br />
hygiene.<br />
Det er kinesere som utgjer de desifiskeprodukter<br />
i tider hvor norsk fiskerinæring<br />
ellers m& sloss med hay toll pB<br />
konsentrere dette arbeidet om Singapore<br />
og Hong Kong. Dette mener vi<br />
dert stnrrste folkegruppene i disse landene.<br />
Det er de som driver det mlitiske<br />
slike varer.<br />
har flere arsaker.<br />
Velorganiserte sentra<br />
For det ferste er disse landene velorganiserte<br />
sentra for handel og distribuog<br />
8konmiske liv. og det er ikke til I<br />
stikke under en stol at &vel Hong Fcamtidig konkurrent<br />
Kong som Singapore har mal i seg til a Som fiskerinasjon bBT vi og& Være<br />
være det sentrale bindeledd mellom klar over den betydning en rekke av<br />
Kina og resten av verden n8r Kina etter myndighetene i disse landene legger<br />
hvert Apner sine grenser. De fleste opp til nAr det gjelder A utvikle egne<br />
sjon i hele m%st Asia. PA en rekke land ser p& Kina som et enormt marked fiskerier. Her satses det ikke bare pi omrader er de relativt homogene. De for vestlig teknologi, kapital, kunnskap fiske til eget forbruk, men mange har<br />
er begge steder hvor folk fra hele og produkter. At Kina har interesser for satt som mal 8 bli betydelige eksport@-<br />
Østen mates for A handle, etablere v& fiskerinæring, bie klart bekreftet av rer av fisk og fiskeprodukter. Vi bar<br />
forretninger, delta p8 messer og konferanser<br />
samt spise og hygge seg. Enden<br />
kinesiske statsminister, da han<br />
besokte Norge i juni i Ar. Ved siden av<br />
derfor ikke bare se pA Østen som et<br />
potensielt marked, men og& som en<br />
gelsk, er ved siden av de lokale sp*, oijjeknoiogi, ble fiskeri og fiskeritek- fremtidig konkurrent pA vafe tradisjogitt<br />
lik status og bruk i offentlig og nologi trukket frem som de mest inter- nelle markeder. Jeg tenker her pA land<br />
forretningsmessig virksomhet i begge<br />
land. Stedene egner seg og& utmerket<br />
til 6 gjere norsk fisk kjent for<br />
importerer og forbrukere i hele omddet.<br />
Begge landene er store forbrukere<br />
essante samabiisomr&der. Etter v&<br />
mening er bre av landene i dette<br />
om& store markeder for eksport av<br />
norsk teknologi og kunnskap om<br />
fangst, oppdrett, produksjon og distribusjon<br />
av fisk og fiskeprodukter.<br />
som %r-Korea, Taiwan, Thailand, Kina<br />
og India. Australia og New Zeaiand<br />
lier og& strategisk til i dette om&det.<br />
En etablering i Hong Kong og<br />
Singapore vil her være gunstige lytteposter<br />
for hva som skjer innen fiskeriav<br />
fisk og importerer det meste av den<br />
fisk de forbruker. Vi finner og& her<br />
Hong Kong og Singapore er begge<br />
frihandelsomdider. Generelt finnes det<br />
næringen i dette omddet. Ikke bare<br />
med tanke eksport av fysiske pro-<br />
'A<br />
r -<br />
-
dukter og kunnskaper, men og& som<br />
et ledd i en konkunanwstmtegi.<br />
Denne ariikkelen er en forkortet ver-<br />
sjon av en FiFI-rapport om markeder<br />
for fisk og fiskeprodukter i Hong Kong<br />
og Singapore. Datagrunniaget er ba-<br />
sert pd en god del sekundærdata. I<br />
tillegg har vi benyttet informasjon fra<br />
10-1 2 intetvjuer som forfatteren gjorde<br />
ined importcmr og produsenter i Hotg<br />
Kong og Singapore under en rundreise<br />
i Østen sommeren 1983.<br />
2. Hong Kong<br />
Horg Kong er et av de tettest befolke-<br />
de omrikkr i verden. Her bor over 5<br />
mill. mennesker. I tillegg besaker ca.<br />
2,5 mill. turister og 10.000 skip byen<br />
hvert&. Hong Kong harenavverdens<br />
mest moderne og fineste havner, er<br />
verdens tredje st0rste finanscenter og<br />
et betydeug hadehentra.<br />
Hong Kong har ca 33.000 fiskere<br />
(Fshing News Intemational, March,<br />
- 1983) hvorav de fleste driver med<br />
triiling (reketrill, ml). Line og gam<br />
Mir og& benyttet. Landingene av fisk<br />
har hati en kontinuerlig dming de siste<br />
10 Arene fra 127.000 tonn i 1971 til<br />
186.700 tonn i 1980.1 1981 registrerte<br />
man en nedgang pi3 6,5% slik at<br />
fangstene dette Amt var 174.500<br />
tonn. Flere har hevdet at en viktig<br />
&sak til denne trenden er at flere av de<br />
sentraie fiskefeitene er averbeskattet.<br />
Pi v& W ved Aberdeen fiskemar-<br />
ked fikk vi vite at rekruiteringen til fisk<br />
var lav, og at folk heller Brisket seg<br />
arbeid pi% land. Arbeidet ombord i<br />
batene reanes som hardt OQ lmn-<br />
somheten har vært nedadg&& de<br />
senere b som en folge av hayere<br />
oljepriser og dirligere fde. Kultivering<br />
av fisk har hatt en voksende betydning<br />
i omriidet, men mangel p& land setter<br />
store begrensninger for videre ekspan-<br />
w.<br />
Verdens attende<br />
sterste fiskeimporter<br />
Fra 1970 til 1982 steg importen av fisk<br />
og fiskeprodukter fra 61.000 tonn til<br />
120.000. 1 1981 passerte importen en<br />
verdi pA over 2 milliarder kroner, noe<br />
som gav de en ittendeplass over<br />
verbens stamte fiskeimportmer.<br />
Ferskvannsfisk, spesielt levende<br />
fisk, er den viktigste varen. Det meste<br />
av denne kommer fra Kina. Skalldyr og<br />
musiii utgjer den nest starste vare-<br />
grue. H& er reke den viktigste<br />
fiskesorten, men det Mir ogdi importert<br />
betydelige mengder av abalone. 8s-<br />
ters. wttlefish, octopus og akkar. Ved<br />
SidenavKinaerJapanogTaiwande<br />
viktigste leveranderer av fisk og fisk*<br />
rodukter til Hong Kong.<br />
Hong Kong har en eksport og r*<br />
ekcport pi3 til sammen 40.000 tonn i<br />
&et til en verdi av ca. 1 milliard kroner.<br />
Japan og Ausiralia har vært de st0rste<br />
markedene.<br />
Hong Kong er et ftihandelsomdde.<br />
dvs. ingen avgiiter pA import. Det er<br />
heiier ingen regler eller standarder n&<br />
det gjeider hygiene eller kvaiiiet pi3<br />
import eller produksj-. Kon-<br />
trollen Mir tatt @ varer til forbruker.<br />
Finner en her uoveremser i<br />
forhold til kravene, vil myndighetene<br />
(Urban Development Council) blokkere<br />
hele diiribusjonssystemet for denne<br />
varen og forby enhver handel med den.<br />
Det aller vesentligste av ferske og<br />
kj&e varer som landes i Hong Kong<br />
blir tatt hsnd om av en egen marked-<br />
sorganisasjon - F i Marketing Orga-<br />
nisation (Fikdo). Denne organisasjonen<br />
er under kontroll av koloniens fiskeride-<br />
partement og har som hovedformil i<br />
administrere og lede de ulike fiskede-<br />
potene og fiskemarkedene rundt omkr-<br />
ing i kdonii. PA hver av de sju<br />
markedene blir fisken sortert, veid og<br />
solgt. Det siste skjer ved auksjon eller<br />
forhandlinger.<br />
Organiseringen av distribusjonen va-<br />
rierer avhengig av fiskeslag, konserve-<br />
gishets <strong>Gang</strong><br />
ringsndte eller hvorvidt fisken er omsatt<br />
gjennolm FM0 eller importert.<br />
Genereit kan en hevde ai diibu-<br />
m e n e<br />
er direkte. Fra grossi-<br />
stauksjoner eller levendefisk grossister<br />
@r fiskeprodukter til detaljister, for-<br />
handiere eller institusjonelle kj0pere<br />
(hoteller og restauranter). En del mrre<br />
hoteller eller hotellkjeder er egne im-<br />
poitarer. De enkelte husholdninger k@-<br />
per mesteparten av sine fiskeprodukter<br />
@ de lokale fiskemarkeder og bare en<br />
liten del blir omsatt gjennom supennar-<br />
kedene. Gjennom hele disbibusjons-<br />
leddet forsaker en holde srn& lagre<br />
og krediier blir benyttet i minst mulig<br />
grad. Noe forskjellig fra en rekke av<br />
landene i Asia. blir det meste av<br />
forretningen gjort pd kontantbasis (Ma-<br />
ynard. 1983a). Prisundersekelser viser<br />
ai prisene til konsument ofte l i<br />
rnelbm 100 til 200% over verdien fra<br />
grossist.<br />
Forkuk, spisevaner<br />
og -ra"=<br />
I den asiatiske verden har det kinesis-<br />
ke men samme stilling m det<br />
franske i v& vestlige verden. Det rep-<br />
resenterer summen av viten om mat og<br />
artistisk utfmek av den. Kinesisk mat<br />
utmerker seg ved sin utsikte smak, sin<br />
fargerikdom og sin appethekkende<br />
duit. Dette har fart til at kinesiske retter<br />
oaelkiuwentligsteav~ogI
-<br />
w<br />
I-<br />
ghkets <strong>Gang</strong><br />
d r hm i kurs verden over, og nA og&<br />
gere seg stadig sterkere gjeldende pA<br />
norske matbord.<br />
- NAr man i vAr verden snakker om<br />
kinesisk mat, er det helst om maten fra<br />
det katonesiske kjekken. Dette gjelder<br />
og& i Hong Kong. Selv om dette<br />
representerer det yngste av de kinesiske<br />
mattradiir, regnes det for å<br />
være det beste - og& i Kina.<br />
Den kinesiske familie er vant til å<br />
spise to til tre varme mbltiir om<br />
dagen. Det store utvalget av retter<br />
inneholder de %ste vitaminer og<br />
grennsaker blir rikelig benyttet. Et vanlig<br />
kinesisk måltid vil alltid gi et tilfredsstillende<br />
næringsgrunnlag. De legger<br />
stor vekt pA et balansert kosthold.<br />
Kinesisk mat er som regel skåret opp i<br />
små stykker for den serveres, og det er<br />
derfor ikke si vanskelig A spise med<br />
pinner. Når det gjelder fisk vil mange<br />
kinesere foretrekke fisk som kan kokes<br />
hel. Fisk under 1 'l2 kg var ønsket.<br />
Større fisk ble derimot skdret opp for<br />
koking.<br />
Fisk og skalldyr har en sentral plass i<br />
Hong Kong og kinesernes kosthold.<br />
Forbruket av fisk pr. person ligger på<br />
ca. 50 kg pr. år (omregnet i råctoff<br />
ekvivalenter). Med dette tallet ligger de<br />
på tredjeplass i verden etter Island og<br />
Japan. Av et totalt årlig forbruk på<br />
155.000 tonn (produktvekt) i 1980 er<br />
53.000 tonn klassifisert som .h*verdi.<br />
fisk (Maynard, 1983b). Det meste<br />
av dette er levende ferskvannsfisk<br />
(38.000 tonn). Andre anvendelser var<br />
levende marine fiskeslag ( 2.500 tonn)<br />
og fersk eller kjelt fisk (12.500 tonn).<br />
364 F.G. nr. <strong>13</strong>, uke 28. 19E4<br />
Kineswneforebeldrerrckcrmcdskall<br />
Mi skaliet gir den spesieik smak de<br />
~Ienkdoasuppei.<br />
Levende Rsk<br />
Levende fisk blir foretrukket fremfor<br />
fersk fisk. Som en generell regel fikk vi<br />
hare at levende fisk ble betalt med det<br />
dobbelte av fersk dler kjdt fisk. Dette<br />
tror vi henger sammen med kinesernes<br />
tradisjoner med strenge hygieniske<br />
krav. Den sikreste garanti for at maten<br />
er fersk eller ikke bedervet, er at den er<br />
levende. I Hong Kong blir den Wrste<br />
delen av levende fisk forbrukt gjennom<br />
hotell- og restaurantsekloren. Pd en<br />
rekke av restaurantene vil en kunne<br />
finne store tanker hvor fisken oppbeva-<br />
res og gjestene kan selv gd bort å<br />
velge ut den fisken de måtte onske til<br />
middag. I slike tilfeller blir meny-prisen<br />
beregnet ut i fra vekten på den fisk en<br />
velger ut.<br />
Prisen p6 de dyreste fiskeprodukte-<br />
ne varierer med de økonomiske for-<br />
hold, klima. haylider og bryllup. For<br />
levende fisk er det ikke uvanlig at priser<br />
fra grossist kan komme opp i over 200<br />
kr. pr. kg og en menypns på 100 US$<br />
pr. kg for red grwper kan ogsA nevnes<br />
som eksempel på betalingsvilliihet når<br />
det gjelder fisk.<br />
Frossenfisk er vesentlig importert for<br />
reeksport. Det meste av denne anven-<br />
delsen går til instiutsjoner som benytter<br />
frossenfisk nAr tilbudet av ferske pro-<br />
dukter er lavt. Frosset filet blir importert<br />
hovedsakelig til innenlands konsum.<br />
Det arbeides og& med å øke forbruket<br />
av frosne varer. Forbruket av frosne<br />
reker er stort i hoteller og restauranter.<br />
De senere Ar har og& enkelthushokk 1<br />
ninger kjept frosne reker.<br />
3. Singapore<br />
Singapore, med sin lokalisering på<br />
sydspissen av Malaysia-hahmya, er et<br />
lite land på vel 600 km2. De har en<br />
befolkning på ca. 2,5 mill. innbyggere<br />
og mellom 2 og 3 mill. utlendinger<br />
besaker byen hvert Ar. Singapore er en<br />
av de mest sentrale havner i verden og<br />
byen har jevnlig bes& av <strong>13</strong>0 Mter pr.<br />
dag.<br />
PA samme mAte som Hong Kong<br />
følger Singapore en fri markedsøkono-<br />
mi med ingen import og eksport restrik-<br />
sjoner. De politiske myndigheter satser<br />
bevisst på å komme bort fra den<br />
arbeidsintensive industriproduksjon til<br />
en industri og senrice produksjon ba-<br />
sert på kapital, teknoligi og høyt kvalifi-<br />
sert arbeidskraft.<br />
De senere Ar har det Arlig bli landet<br />
mellom 15.000 og 18.000 tonn fiske-<br />
rastoff i Singapore. Det meste av disse<br />
fangstene kommer fra havfiske i SBT-<br />
Kina havet og deler av det Indiske hav.<br />
T& og line er vanlige fangstmetoder<br />
pA disse feltene. 1 1980 hadde byen om<br />
lag 2.000 registrerte fiskere. På sam-<br />
me mate som i Hong Kong fikk jeg vite<br />
at rekruiteringen til fiske var lav. noe<br />
som skulle indikere et s m behov for<br />
importerte fiskevarer i de nærmeste<br />
årene.<br />
Det meste av fisken blir landet i<br />
fiskehavnen i Jurong, som og& er<br />
distriktet hvor de fleste fiskebedriiter er<br />
lokalisert. Området består av et produksjons-,<br />
distribusjons- og markedskompleks<br />
som inkluderer et sentralt<br />
marked. ca. 15 fordelingsbedrifter, isog<br />
kjolelager.<br />
Del Il av dmne artikkekn trykkes<br />
i <strong>Fiskets</strong> <strong>Gang</strong> nr. 14-15/84.
To hovedinnsig av lodde vinteren -84<br />
Loddetoktet som ble gjennomfart med dichael Sarsm i<br />
vinter viser at prognosene fra hasten 1983 på 5.0 mill. hl.<br />
lodde trolig stemmer. Det er disse tallene som ble lagt til<br />
grunn for vinterloddekvoten i <strong>1984.</strong><br />
TIDSROM:<br />
30. januar til<br />
28. februar <strong>1984.</strong><br />
ANSVARLIG:<br />
Reidar Toresen<br />
A<br />
T a n k e n bak toktet var A fA et d<br />
fullstendig bilde som mulq av loddas<br />
I<br />
gyteinnsig. Kursene ble lagt som et<br />
- langsg&ende sniit fra kysten av Finnmark<br />
og ca. 100 mil nordover.<br />
. Værforholdene under toktet var til<br />
J deis svært dariige og dekningen i<br />
omrAdet IUIIdt Malangsgrunnen ble<br />
derfor svært dltii.<br />
Resultatene fra toktet viser at det var<br />
-re temperaturer i den mr-vestlige<br />
delen av Barentshavet enn det pleier A<br />
være.<br />
Gode pelagiske registreringer ble<br />
bare gjort to ganger under toktet, 18.<br />
februar ca. 30 mil sst for Kildinbanken<br />
og 23. og 24. februar ca. 40 mil vest av<br />
P-<br />
TorsvAg fyr. Ellers var det bare spredte<br />
eller ingen registreringer.<br />
Alle registreringene var imidlertid av<br />
gytemoden lodde: Bade i e t og vest<br />
var det betydelige innslag av SMnger.<br />
innslaget av yngre &&klasser var starsi<br />
i vest. I vest var ogsi ca. 40% av<br />
gytelodda 3-Aringer, mens det tilsvar-<br />
ende tallet i BSt var ca. 30%.<br />
Lodda sto i de fleste tiiieilene i<br />
spredte stimer nær overflaten, mellom<br />
10 og 50 m., og skike seg godt ut fra<br />
registreringer av andre arter.<br />
To hovedinnsig<br />
Registreringene viste og& at det var to<br />
hovedinnsig av lodde i 1984, et vestlig<br />
som gikk mot kysten av Troms og<br />
Vest-Finnmark og et mtlg som besto<br />
av to komponenter, en nordlq og en<br />
c~irlig. Den nordlige strakk seg i et beke<br />
fra Skolpenbanken mot Varangehalvraya<br />
og den mrlige befant seg i om&det<br />
mt for Kildinbanken langs Fiskarhahmya<br />
til grensa mot Norge. -<br />
Det er vanskelig A beregne loddebestanden<br />
i Barentshavet ph denne tida<br />
av het. For det fmte star lodda i tette<br />
konsentrasjoner som beveger seg med<br />
stor hastighet i sjmn. Dessuten var det<br />
Utkedclsen av gytemoden lodde. MMlere integiert ekkointensitet pr. nautisk mil.<br />
i &r store konsentrasjoner av lodde<br />
innenfor den sovjetiske 1 Pmilsgrensa<br />
sinn ikke ble kartlagt av *Michael .<br />
Sars-. Dette i tillegg til ddrlig vær som<br />
begrenser dekningsgraden, gir et<br />
svakere grunnlag enn mskelig for A<br />
beregne bestanden. Likevel, med dis-<br />
se fornold tatt i betraktning. har forsker-<br />
ne kommet fram til at den gytemodne<br />
bestanden l ier et sted rundt 5 mill. hl.<br />
Sild<br />
fant *Michael Sars- spredte forekorns-<br />
ter av utenfor Mumianskkysten. Det<br />
var voksen sild.<br />
Dessuten ble det gjort gode registre-<br />
ringer i bkfjorden utenfor Kirkenes,<br />
Korsfjorden, Bugeyfjorden og innerst i<br />
Varangerijorden. Silda som for de<br />
meste var 1 Ar gammel sto relativt dypt,<br />
15&200 m., eller nær bunnen i tette<br />
stimer. Temperaturen i disse vannlaga<br />
ble malt til mellom 1 og 3 grader.<br />
Bunnfisk<br />
Under hele toktet ble det gjort varier-<br />
ende registreringer av bunnfisk. Det<br />
var mest torsk og hyse, men det ble<br />
og& funnet pelagiske sler og smasti-<br />
mer av ueryngel i store omrader.<br />
F.G. nr. <strong>13</strong>. uke 28, 1984 365
Forskningsfartsy til Kina<br />
En milepael i fiskeriforskningsamar- ~Dou= symboiii stjernebiidet Kari- Kina ville satse stekere p4 fiskerhdcbeidet<br />
med Kina Me satt under d m svogna. Slik kan ~Bei Dou= betegne ning i tida framover og at dette samarremonien<br />
av forslaiing&&yet &ei =noe styre etter p4 havet,. Dessuten beidet med norske fiskerimyndigheter<br />
Dou= ved Flekkefjord Slipp 8 Maskin er forslaiingsinstitusjmm Jeliy Sea var et ledd i en slik utvilding.<br />
FaMkk 20. juni i h. Knappe tre Ar etter F i Research Institute lagt til byen<br />
ai planene om bygging av et fiskerifors- Quiiao nord for Kina. Det er tre slike<br />
kningsfart0y i Norge ble sati ut i li fiskeriforskningssentra i Kina: Ett i wr,<br />
kunne en kinesisk delegasjon med Tu ett i ast og SA dette i nord hvor =Bei<br />
Feng Jun i spissen ta nybygget i Dais skal være stasjonert.<br />
Flekketjord nærmere i ~yesyn. Fodqingssjef Erling Bakken ved<br />
Kineserne var imponert over den Fiskeridirektoratets Havforskningsinstitekniske<br />
standarden pii utstyret om- Mt forteller til <strong>Fiskets</strong> <strong>Gang</strong> at det i<br />
bord M aBei hu=, og uttiykte tilfreds- folge avtalen med kineserne er aktuelt<br />
het med farbyet. *&i Dou= skal nb A fdge opp samarbeidet med blant<br />
gjennom diverse tester og forsak og 12 annet rklgivende virksomhet fra norsk<br />
kinesere skal læres opp til A kunne side. Bakken og Ole Østvedt fra Havoverta<br />
og bruke forskningsfarbyet. forskningsinstituttet var i Kina i april<br />
&ei Dou- vil formig og& kunne be 1981 og diskuterte et sarnarbeiipsiktiges<br />
under Norfishing i Trondheim i plegg med kineserne. Samarbeidet er<br />
begynneisen av august. Etter messen i n4 etablea og fra m k side er det<br />
Trondheim setter ~Bei h= kursen 0nskelig at delte skal skape ringvirksarover<br />
igjen hvor det skal gjennom ninger for norsk fiskerinæring, Mant<br />
nye tester i Nordsjm og i fjordom- annet ved A Apne for nye markeder for<br />
rikkne langs kysten. Etter et opphdd norske fiskeprodukter.<br />
p& verkcted Mir det avgang fra Bergen Under opphoidet i Bergen var den<br />
20. august og aBei h= ventes an- kinesiske delegasjonen Mant annet<br />
kommet til byen Quindao i Kina rundt ombord p& forskningsfamyet G.O.<br />
20. oktober.<br />
Sars. De ble spesielt imponert wer det<br />
Navnet aBei Douæ har formig et avanseite tekniie utstyret ombord.<br />
symtiolsk innhokl ettersom fmelek- Lederen for delgaspnen Tu Feng<br />
ken i navnet. aBei= betyr nord og Jun kunne fortelle til Fiiets <strong>Gang</strong> at<br />
366 F.G. nr. <strong>13</strong>. uke 28, 1984
NOR-FISHING '84<br />
Enorm interesse - ekstra<br />
utstillingsareal tatt ibruk<br />
Ifelge arrangmene av Nor-Fishing '84,<br />
en av verdens ledende internasjonale<br />
fiskerimesser, er interessen for &re&<br />
messe strmrre enn noen gang. Pl grunn<br />
av den enorme pbangen av utstillere<br />
har anangerene sett seg n& til d<br />
utvide det planlagte utstillingsarealet.<br />
- -<br />
' utsolgt<br />
registrere at Trondheim nd stiller med 3<br />
nye hoteller som tilsammen utgjm mer<br />
enn 1.000 nye sengeplasser.<br />
Mange produktnyheter<br />
Utstillingen vil gi en samlet presenta-<br />
sjon av de siste utviklinger innen fari0y<br />
og skipsutstyr, fiske- og fangsredska-<br />
per, navigasjons- og sikkehetsutstyr,<br />
maritim elektronikk, emballerings- og<br />
transportutstyr, fiskeforedlingsutstyr<br />
samt andre fiskerirelaterte produkter<br />
og tjenester.<br />
Alt tilgjengelig omr&der er nl tatt ibruk,<br />
siik at utstillingen ilr vil dekke totalt vel<br />
6.500 kvm. netto., men fremdeles star<br />
det fiere firmaer på venteliste. Utstillingen<br />
med tilherende seminarer avholdes<br />
ilr for 10. gang i tiden 6.-12.<br />
august i Nidarahallen, Trondheim, Norge.<br />
Arrangarer er Det Kgl. Norske Aktuelle seminarer<br />
Fiskemartement/fiskeridireMoratet i<br />
samarbeid med Norges Varemesse. Parallelt med utstillingen vil det avhol-<br />
- des fagseminarer 8. og 9. august med<br />
'internasjonalt kjente foredragsholdere.<br />
HwedMlene er energiekonomisering<br />
Hil har 234 utstillere fått plass pa og utnytteisen av de &e siideressur-<br />
Nor-Fishing '84. D i representerer sene - temaer som for tiden er viet stor<br />
over 400 produsenter fra omlag 20 oppmerksomhet, &vel nasjonalt som<br />
land. Nye utstillere melder seg stadig, intemasjonait.<br />
men til tross for arealutvidelsen ml<br />
d i foreimig settes pl venteliste.<br />
Arrmrene hadde opprinnelig plan- Besakende fra<br />
lagt & dekke 4.500 kvm ut!dllingsflate alle verdensdeler<br />
innendørs. men har nd belagt<br />
5.400 kvm. I tillegg kommer vel Ifdge amangarene arbeides det aktivt<br />
1.000 kvm uteareal. Med en d over- for l trekke spesieli interessante beveldende<br />
interesse er det gledelig l sakende til utstillingen, gjennom et<br />
Nye beyelys<br />
til merking av fiskeredskap<br />
FiskendireHoren har ni godkjent fem typer b0yelys etter de nye tekniske<br />
krav til slike lys. Disse krav g&r blant annet ut p i at bnyelys skal tyse to<br />
nautiske mil etter 96 timers brenntid, boyeelyset skal ille A bli dradd ned H<br />
300 meters dyp uten at det blir skadet, lysets farge skal være gul og blinklys<br />
skal gi mellom 20 og 25 blink pr. minutt.<br />
Godkjent bayelys skal være @fmt -<br />
GODKJENT AV FISKERIDIREKTØREN.<br />
Fiskeridirektaren henstiller til fiskere kun d nytte godkjent merkeutstyr til<br />
merking av fiskeredskap.<br />
-<br />
gishets <strong>Gang</strong><br />
nært samabeii med Norges Eksportdd<br />
og NoradlHandelsdwementet.<br />
Det er allerede n4 klart at &vel utstillingen<br />
m seminarene vil fl besak av<br />
viklige enkeltpersoner og delegasjoner<br />
fra alle verdensdeler. Nor-Fishing '82<br />
Me besekt av 24.000 fagfolk fra 40<br />
nasjoner. Det forventes like mange<br />
besdcende til lrets utstilling.<br />
En attraksjon under Nor-Fishing '84<br />
Mir forevrig FIF aBei Dou~ - et av<br />
verdens mest avanserte fiskeriforskniisfartnyer<br />
- som vil l i i like ved<br />
utstillingsomr&det under messen. Farbyet<br />
er en offisiell gave fra Norge til<br />
Kina. Et av Kystvaktens nyeste farkwer<br />
vil o@ ligge ved kai i Trondheim<br />
under messen samt en over 100 &r<br />
gammel, fremdeies seilende fiskeriskonnert<br />
fra Fæmyene og flere andre<br />
d-onsMter. Den store bredde<br />
og faglige tyngde i utstillingen samt<br />
de aktuelle seminarene skulle være av<br />
interesse for enhver med tilknytning til<br />
fiskerinæringen.<br />
Stsrre biater<br />
i svensk sone<br />
Den svenske regjeringen vil nl sl&<br />
hardere ned pi brudd p6 fiskerilovgiv-<br />
ningen. Forslaget fra Regjeringen gir<br />
ut p& A hayne Mene kraftig og at<br />
Menes størrelse blir bestemt ut fra<br />
styrken pi% motoren i det fatt0yet som<br />
Mir brukt ved bruddet. Eksempelvis<br />
skal det kunne idmmes en bot pA<br />
100.000 kr. for et fartey med motor på<br />
1.000 Hk.<br />
Bakgrunnen for denne skjerpingen<br />
er det &ende ulovlige fisket i den<br />
svenske fiskerisonen i Østersjaen ut-<br />
Lrt av utenlandske f m.<br />
De nye bestemmelsene vil trolig tre i<br />
kraft 1. juli i Ar.<br />
F.G. nr. <strong>13</strong>. uke 28. 1984 367
.<br />
Russiske trålere ved Peru<br />
En avtale mellom Peru og Sovjet ferer trAlere fra SovryblfiAten. Dette betyr at annen fisk enn den nevnte makrellen<br />
til at russiske fabrikktdere i Ar kommer tallet p& Mter som fisker etter hest- ga til Epsep. Dette blir kalkulert til B<br />
til a ta en betraktelig stram del av makrell og Stillehavsmakrdl utenfor dreie seg om 5.000 tonn som Epsep far<br />
fangsten i farvannew utenfor Peru. nordkysten av Peru oker fra fem til 10 i uten kostnader. Epsep regner med A f&<br />
Tallet M russiske fabrikktidlere com b. Fisket kan foreg8 mellom 6 og 8". en inntekt pA US$ 6,8 millioner av sin<br />
opererer i peruvianske farvann er BM I tillegg foregar det forhandlinger om del av det russiske fisket. Det samme l<br />
noe som vil gi det stadige fiskematkonsernet<br />
Epsep tilfmler av frossen fisk,<br />
ytterligere 10 f m fra denne flaten<br />
som og& kan fiske 200.000 tonn.<br />
regner de med d fa dersom avtalen om<br />
nye 200.000 tonn gar i orden.<br />
mjd og olje til en verdi av US$ 14 En representant for industrien sier at Russeme beholder 85% av fangsmillioner.<br />
Talsmenn for industrien sier at Regjeringen<br />
pa denne m&en kan profite<br />
re p& tNere som allikevel ville ha fisket<br />
i disse havomrddene. De russiske farbyene<br />
skal fiske i omdder som ellers<br />
er undebskattet mellom 30 og 200<br />
mil utenfor Perus kyster der pennrianske<br />
fart0y ikke har mulighet for A fiske.<br />
Avtalen som ble undertegnet i april<br />
russiske fart0y gjeme rna fiske her SA<br />
lenge de hokler seg utenfor 30 mils<br />
grensa. Han var derimot en av de som<br />
protesterte fi polsk og cubansk fiske<br />
etter lysing pA 70-tallet.<br />
Fiskeridepartementet h-r nB fa<br />
utvidet omradet hvor de russiske fartqene<br />
kan fiske for A unngd en for<br />
sterk konsentrasjon av flaten.<br />
I felge avtalen skal dlerne levere<br />
ten, av fiskemjelet og av rbljen. De. i<br />
betaler 7,15% av fangsten til den -<br />
peruvianske marinen for tillatelsen til A<br />
operere i omddet.<br />
I avtalen inngh og& et opplrranngs- -<br />
program for lokale fiskere, noe som til<br />
denne tid ikke har lykkes. Offisielle<br />
talsmenn mener dette skyldes at peruvianske<br />
fiskere ikke er villig til værem<br />
hjemmefra i 45 til 60 dager.<br />
gjelder for et Ar eller 200.000 tonn 73% av den urefinerte fiskeoljen de<br />
. l makrell . og - innebaerer leie av russiske produserer til Epcep. Dessuten skal all<br />
. . . 3<br />
I '"<br />
n: L<br />
r*<br />
I<br />
lån og l~yve, I<br />
Konrad Fjellgaard<br />
Lakseoppdrett<br />
Konrad Fjeilgaard Laitseopp<br />
drett, Ørnes, har fatt l0yve til A<br />
liylte sitt anlegg til Halsabukta<br />
nordvest for Odd S8meirns bryg-<br />
ge i M&y kommune, Nordland.<br />
Anlegget kan samtid'g utvides til<br />
8.000 m3 mervolum. Reg.nr. for<br />
anlegget er Nlme. 2.<br />
Mastorfisk NS<br />
Mastorfisk, Trondheim, har fatt<br />
lqve til fi flytte oppdrettsanlegget<br />
sitt til Bekken i Frqa kommune.<br />
!%r-Trendelag. Samtidig har Fis-<br />
keridirektaren gitt tillatelse til en-<br />
dringer i eierstrukturen i selska-<br />
pet. Anlegget har lovlig kapasitet<br />
p& 8.000 m3.<br />
Torsvhg Fryseri NS<br />
Tmv@ Fryseri A/S I Torsvilg er<br />
konkurs og godkjenningen av an-<br />
legget er derfor trukket tilbake.<br />
Anlegget hadde regmr. T-155.<br />
368 F.G. nr. <strong>13</strong>. uke 28. 1984<br />
#Havfangst*<br />
Fiskeridirektem har godkjent fry-<br />
seinstailasjonene ombord i mls<br />
aHavfangstn, T-60-K. Kapasitete-<br />
ne i fryseriet er beregnet til 8 tonn i<br />
dagnet for den vertikale plateiry-<br />
seren og 5 tonn i dagnet for<br />
lufthyseren. Kompressorkapasite<br />
ten er satt til <strong>70.</strong>800 kcallh ~1-35~1<br />
+25% og volumet i fryselageret<br />
er beregnet til 150 m3. Anlegget<br />
har reg.nr. T-6.<br />
~Havfangstæ tilherer Guttorm<br />
Kristiansen m-fl. i Stakkvik.<br />
Holmen Fiskekjsp<br />
Godkjenningen av Holmen fls-<br />
kekjep p& Vaerey ble trukket til-<br />
bake i september. Det er ikke<br />
kommet klage pA tilbaketrekkin-<br />
gen, og anlegget er derfor nA<br />
straket fra Fiskeridirektarens re<br />
gister over godkjente anlegg. Ca-<br />
to Fagertun var ansvarlig ved an-<br />
iesset.<br />
NS Vikinglaks<br />
AIS Vikinglaks, Fillan, har fatt<br />
k!iyve til 8 pakke egen oppdretts-<br />
fisk inntil 1. august i air. En forut-<br />
setning for at godkjenningen skal<br />
gjelde og& utover denne dato. er<br />
at det Mir satt opp skillevegg<br />
mellom .maskinrom og pakke-<br />
saln. Anlegget har fatt reg.nr. ST-<br />
337.<br />
Lyngsnes Fiskeopp<br />
drett NS<br />
Fiskeridirektaren har godkjent<br />
Lyngsnes Fiskeoppdrett AiS,<br />
Nord-Statland, sitt anlegg for fers-<br />
kfiskpakking. Godkjenningen er<br />
begrenset til anleggets egen opp-<br />
drettsfisk, reg.nr. er NT-280.<br />
Lenvik Fiskeindustri N S<br />
Fiskeridirektaren har godkjent<br />
Lenvik Fiskeindustri AIS sitt an-<br />
legg i Karvikhamn for rekemottak<br />
og -pilling. Anlegget er fra far<br />
godkjent for pakking av fersk fisk,<br />
frysing og tilvirkning av tam- og<br />
saltfisk med regmr. T.299.
Oppdrettsanlegg . .. . .<br />
Fiskeridirekteren har giti layve til etablering av oppdrettsanlegg til d i sakerne:<br />
navn sted W smrelse reg. nr.<br />
Leif Eikeland<br />
Feios<br />
Nils Ame Aivsv&g,<br />
Bremnes<br />
Bjm Christensen.<br />
Sandefjord,<br />
John Sydskjer,<br />
Revsnes<br />
F m Aqua Als,<br />
Emnd R&, &id<br />
-angfisk,<br />
Odd Geir Bekkeli,<br />
Tennemil<br />
Harkestad<br />
-miegg<br />
Ti-<br />
Margot og<br />
Hans Lauvik.<br />
wwY<br />
Nordskjell .<br />
Claus J. Schieve.<br />
Kvabysietta<br />
Ingv. Smmrhlm<br />
8 Cwiner AIS<br />
Vevang<br />
Jan Geir<br />
Kristiansen og<br />
Gunnar Hoiien,<br />
Langnyneset<br />
Klaus Rangq,<br />
UwAg<br />
Goday Blhkjell<br />
v. Lars Godq<br />
Tysnes<br />
0ystein Ormbostad,<br />
Nordheim<br />
Kristian Eide<br />
og Sondre Lindb<br />
Lind&<br />
Nils Sætre,<br />
Slinde<br />
Sognefjorden. mellom Feios og<br />
Leikanger, Sogn og Fjordane<br />
Straumsfjorden, Bremnes<br />
Bwnlo i Hordaland<br />
Munkhallen i Tensbergfjorden,<br />
Sandefjord kommune, Vestfdd<br />
Sunnslqmvdgen, &d<br />
kommune, Sm-Tmdelag<br />
V&geya i Frænafjorden,<br />
Fræna. kre og Romsdal<br />
smets <strong>Gang</strong><br />
skaildyrdyrking maks. 4 da,<br />
inntil 2.000 m.<br />
kayestrekk<br />
SFl1. 303<br />
dyhg av maks. 4 da.,<br />
wldyr<br />
Dyiiang av<br />
skalktyr<br />
dyrking av<br />
skaildyr<br />
dyrking av<br />
inntil<br />
-<br />
2.000 m.<br />
beyestreld
A'<br />
FISKERIDIREKTORATET I<br />
Fiskeri rettleder -<br />
vi kariat<br />
Under Fiskerisjefen i Nordland er det straks og til 24.4.85 ledig vikariat<br />
som fiskerireffleder i Radny kommune.<br />
Sakere bar ha mere utdanning og god kjennskap til fiskerinæringen.<br />
Minimumsutdanning for stillingen er realskole eller 9-Arg skole og minst<br />
2 h yrkesutdanning. Som yrkesutdanning regnes fiskerifagskole<br />
(fiskeskipperlinjen), fagskole i fisketilvirking og fiskeindustri, nærings-<br />
middelteknisk skole. ingenirwskde (fiskeingeniei) og kombinasjon<br />
mellom disse skolene og annen skole som gir relevant utdanning. I<br />
tillegg bw deme ha erfaring fra fiskerinæringen. Annen utdanning Mir<br />
vurdert i hvert enkelt tilfelle.<br />
Stillingsinstruks er utarbeidet av Fiskmementet.<br />
Stillingen hnes etter Statens regulativ fra itr. 12-18. kr. 88.51s<br />
112.940 bruito pr. &. avhengig av utdanning. praksis og tjenestetid.<br />
Sakere med akademihk utdanning vil bli lainel mellom Itr. 18-22, kr.<br />
1 12.94CL<strong>13</strong>6.126 bnitto pr. b. For iovbestemi medlemskap i Statens<br />
penyonskasse trekkes 2% innskudd.<br />
&ad mrk. ~46i84. samt kopier av vitmrdl og attester kan sendes<br />
til Fiskerisjefen i Nordland. Postboks 323. 8001 Bads, innen 12.7.84.<br />
Nærmere oppiysninger om stiliingen kan innhentes hos fiskerisjef S.<br />
Oisen, W. (081) 25 71 1.<br />
Fiskerirettleiar - vikariat<br />
Under Fiskerisjefen i More og Romsdal er det til 1 .5.1985 iedii vikariat<br />
som fiskerirettleiar i Sande og Vanyiven kuinmunar. Larsnes er<br />
kontorstad.<br />
Sdyarar kr ha hegare utdanning og godt kjennskap til fiskerinæringa.<br />
Minimumsutdanning for stillinga er realskole eiler 9-Arig skole og<br />
minst 2 Ars yrkesutdanning. Som yrkesutdanning reknar ein fiskarfagskole<br />
(fiskeskipperlinja), fagskole i fisketilverking og fiskeinductri,<br />
næringsmiddelteknisk skole, ingenitarskole (fiskeingeniar) og komuna;<br />
sjonar mellom desse skolane og annan skole som gjev relevant<br />
utdanning. I tillegg bor sakjarane ha praksis fr& fiskerinæringa. Anna<br />
utdanning blir vurdert i kvart enkelt tilfelle.<br />
Stillinga er statleg og Fiskeridepartementet har utarbeidd instruks.<br />
Stillinga vert lent etter ltr. 12-18. brutto kr. 88.51 +l 12.940 etter<br />
staten sitt regulativ avhengig av utdanning og praksis. Sqarar med<br />
hegare utdanning vert lent etter Itr. 18-22, brutto kr. 1 12.940-1 36.126.<br />
Det vert trekt 2% innskot for medlemskap i Statens pensjonskasse.<br />
Mnad mrk. 48/84* og kopiar av vitnem& og attester vert A senda til<br />
Fiskerisjefen i Mare og Romsdal, innan 15.7.<strong>1984.</strong><br />
SpersmAl om vikariatet kan stillast til fiskerisjef P. EllingsvAg, tlf.<br />
(071 ) 21 023.<br />
370 F.G. nr. <strong>13</strong>, uke 28. 1984<br />
r<br />
Nytt om navn<br />
1<br />
Arne Nore banksief<br />
I I i nyoppretta sekijon I<br />
Banksjef Ame Nore (37) ved Kre-<br />
diin-fiskemes Bank si av-<br />
deling i MAley er tilsett som bank-<br />
sjef og leiar for den nye sekjonen<br />
for fiske, nasjonalt og intemasjo-<br />
nalt. Denne seksjonen i storban-<br />
ken er den ftarste som vert oppret-<br />
ta utanfor Oslo og Ame No? sin<br />
nye ahidstad vert i Trondheim.<br />
Han tek til i den nye banksjefstil-<br />
linga 1. september i L.<br />
Ame Nore har sivilekonornek-<br />
samen frA Norges Handelshpig-<br />
skole i 19<strong>70.</strong> Fra 1970-74 var han<br />
vitskapleg assistent ved hpigsku-<br />
len i Bergen. Han var i denne peri-<br />
oden knytta til Fikeri0konomisk<br />
institutt. Nore har vidare hatt en-<br />
gasjement som konsulent ved<br />
kontoret ved fiskeriPikonomisk av-<br />
deling i Fiskeridirektoratet. Fra<br />
1974 fram ti l 1982 var han fiskeri-<br />
sjef i Sogn og Fprdane. Han har<br />
hatt ei reklqe engasjement i<br />
Norad.<br />
Arthur Holm er utnevnt til ny avdelings-<br />
direkter ved Avdeling for fiske og<br />
fangst i Fiskeridirektoratet. Holm har<br />
siden oktober 1975 vært kontorsjef ved<br />
Kontoret for utredninger og statistikk i<br />
Fiskeridirektoratet. samt diverse funge-<br />
ringer som avdelingsdirekter. Arthur<br />
Holm har nkonomisk embetseksamen<br />
fra 1950.
5489 lua 4aiu 100<br />
~ 100<br />
oaiu 100<br />
250 114 7810 100<br />
--- 1 - 4 1 a=<br />
driftsuke.<br />
Q - For Wneii8ke i WFO-ornddet og ved 05t-Omland faehwUe8 sblktn I 11000 P.<br />
driitsuke for fartayer inntil l00 fot, med ei tillegg pd kr, 47 pr. fot inntil 180 fot for 11 Wrre<br />
iartayer.<br />
H - For selfangst fastwnea driftstilskuddet til kr. 5.700 pr. driiisuke.<br />
For fawer undr 20 fot redumre8 ukmatsen med kr. 7 p. fot.
9 5<br />
a E+ hver utbetaling kan FQU foreta<br />
cw under forbehold<br />
ad korrigering elter at det ei foretatt<br />
k&roll og revisjon av oppgavene188kn+<br />
av Subsidiekontrollen eller andmentanter<br />
for Fiskeridepartementa,<br />
"[" ogleik R m m .<br />
Dqn som seker om d M W d anses<br />
8apUdlg A ha gitt FQU og de In8tanwr<br />
nep~t i 2. ledd rwdvendlg fullmakt til A<br />
~ l l e r de e gitte opplysninger.<br />
b. Uriktige og feilaktige opplysninger kan<br />
fiar(s til tap av raen til A motta driftstiiskubd<br />
w kan medfere straffeansvar.<br />
a. wadsredwwrende dMbkudd rep<br />
nep som dcattemmdg Inntekt. FQU sende!<br />
m g om utbetaiing av dri~i~rikudd<br />
til skattomyndighetene e4ter kalen-<br />
b. Fi<br />
wg A gl niadvcmdl9 informaftjon til RE-<br />
5 a<br />
forskriiter trer I kraft ataks.
Forskrifter om norsk linefiske i islandsk sone l <strong>1984.</strong><br />
I medhold av paragraf 4 1 Iw av 17. juni For A hlndre at deltakerantallet som er<br />
1955 om saltvannsfiskeriene, jfr. kgl.res. av fastsatt I biate ledd werakrldes, gis Fiskeri-<br />
17. januar l964 og paragrafene 6 og 10 i Iw direkteren fullmakt til A begrense deltakelav<br />
16. juni 1972 om regulering av deltakel- sen. I særlige Ukller kan FiskerldireMeren<br />
sen i Raket har Fiskeridepartementet 1. juni gi dispensasjon fra den fastsatte stenel-<br />
1884 bestemt: æsgrense i f m ledd.<br />
Paragraf 2<br />
Fangstkvoten er pA inntil 1.000 tonn rund<br />
vekt, hvorav bltangstene ev torsk ikke d<br />
overstige 15% 1 vekt pr. fartey for hver<br />
fangsttur. Fangstkvoten pr. farm er begrenset<br />
Ul 125 tonn rund vekt.<br />
Paragraf 3<br />
Ved fiske I omrAdet skal faitisyene falge<br />
de samme regier som Islandske fiskere<br />
under samme dags Rake, b1.a. gl daglig<br />
melding om slne posisjoner m.v, til de<br />
islandske myndigheter.<br />
Paragraf 1<br />
Fiskeridepartementet8 forskrifter av 3. april<br />
1984 gjeres fralgende endringer i disse<br />
paragrafer:<br />
Paragraf l - Sluttdato <strong>13</strong>. juni 1984 kl.<br />
24.00 utgAr.<br />
Paragraf 2 - Fangstkvoten pr. fartey som<br />
er satt til 100 tonn rund vekt endres U1 125<br />
tonn rund vekt.<br />
Paragraf 6 - Datoen for forskriftenes<br />
gyldighet endres tll 31. desember <strong>1984.</strong><br />
Paragraf 2<br />
Olm forskrifter trer I kraft straks.<br />
Paragraf 4<br />
Flsken som vil delta i deiie fiske i nevnte<br />
tidsperiode 1 1984 mA sende melding PA<br />
fastsatt skjema om dette HI Fiskeridirekl0ren<br />
senest innen 10. april <strong>1984.</strong> Med melding<br />
skai Innsendes eventuelt manglende fangatoppgaver<br />
for tidligere deltakelse I fisket i<br />
omr&det. Fisketillatelsene gis av de ISlGUIdk<br />
ke myndigheter.<br />
Etter dette vil Fiskeridepartementets forskrifter<br />
om norsk linefiske l islandsk sone i<br />
1984 lyde slik:<br />
Paragraf 5<br />
FarWyene Skal gl melding til Fisketklirekteren<br />
nAr de gAr ha norsk havn eller fra andre<br />
steder til Mfeltene ved Island. Ved dlrekte<br />
avgang ira annet fiskefelt skal ogsd oppgis<br />
farieyposisjon. Vldere skal faft0yene gl<br />
melding til Askeridlreki0ren ndr sonen forla-<br />
Paragraf 1<br />
Nomk linefiske innenfor den islandske 200<br />
n. mlls Bkonomiske sone er forbudt. Uten<br />
hinder av dette forbud kan ca. 45 linefartw<br />
er av storrelse opp til 125 fots lengde,<br />
registrert l Norge, i tidsmm et fra 27. april<br />
1984 kl. 00.00 GMT drive fiske i omruet<br />
mellom 12 q 200 n. mil fra Islands grunnlinJer.<br />
PA feltet mA ikke flere enn ca. 30<br />
faiteyer deita i fisket samtidig.
a og da med oppgaver over fangsten m<br />
ar<br />
-<br />
talt I m fordeit pA fiskeslag.<br />
Fiskeridim m pAiqgefartayened<br />
8ende fangmldlnger $4 oite delte mitte<br />
væm twdvendig br hindn kvoteovenialddm.<br />
Fid
Forskrifter om gjennomtaing, kontroll og fangrtutstyr<br />
for kvalfangsten i <strong>1984.</strong><br />
Endrlng I fonkrift av 15. dunnbrr 1983 nr.<br />
regulering av tdM8ke etter torsk nord for 6P N.br. I 1<br />
I medhold av 5 7 forskrifter om regulering av<br />
53<br />
kvalfangsten l 1984, fastsatt ved Kgl.res. av bnekap og Wn<br />
6. april 1984, har Fiskeridirektmen 9. mai Fartnyet skal ha minst 3 manns besetning.<br />
fastsatt faigende forskrifter:<br />
Konsesjonshaveren skal ha ledelsen ombord.<br />
For tilfelle av sykdom eller annet<br />
9 1<br />
gyldig forfall kan Flskeridlreki0ren godkjen-<br />
Det skal brukes sprengyranat under fangst i<br />
ne en stedfortreder av mannskapet som<br />
<strong>1984.</strong> Det er ikke tillatt # ha ombord eller<br />
selv fyller betingelsen for B fB konsesjon.<br />
nytte andre harpuner enn granathaipuner. Gjelder det annet forfell enn sykdom, er<br />
52<br />
denne adgang begrenset til 14 dager i lepet<br />
Fangdutaiyr<br />
av sesongen.<br />
Det fangsifartw som tillatelsen gjelder, skal<br />
94<br />
ha falgende utstyr: JI(i Pa<br />
a) Kum av kaliber ikke under (9 mm) Fa* som har OPv jag P1 hr<br />
anbM l jempu1.r. Famek, baug<br />
f0IDnefi til jWet, Slik at andre f a m ikke ~<br />
være tlIWkkeli!~ avstivet, slik at pulk kan I uten umwkke.<br />
ren ved skudda~imning ikke gir Strwre<br />
g 5<br />
svikt i overkanten enn 114" ( 6 mm).<br />
og ivlivnlng<br />
b) fo'Bpere* hver ikke under 45<br />
Avlivningen skal gjares p& en slik mBte at<br />
favner. De skal 'le et 'Irekk pi Ininst<br />
dyret ikke kommer Ul B lide i utregnsmi. Det<br />
1.500 kg.<br />
er forbudt A lmne skudd br forlsper og line<br />
c) Fjænngsanordning som tAler et strekk<br />
er festet gammen og linens andre ende<br />
M kg 'g som har en fastgjofl ombord p& Det er ikke<br />
Ing pA minst 1,5 meter. tillatt # sllppe linen fri fer kvalen er avlivet.<br />
d) Maskindrevet spill til inn- og opphiving<br />
~ ~ ~ kval k som ~ ikke t t er drept ved har.<br />
av kvalen. Spillet skal ha et trekkraft PA<br />
pun8kudd skal avlives med<br />
minst 1.500 kg.<br />
rifleskudd i hoderegionen.<br />
e) SWevWn rifle med riflet lap, kaliber<br />
Jag pBi ny kval skal ikke opptas far<br />
9 mm eller smrre, og tllherende ammunianskutt<br />
kval er og blodtappet.<br />
V sjon med heimantlet kule m gir en Bgn* av er fo&ud~<br />
anslaasenemi -.<br />
DA minst 350 kgm (kilogrammeter)<br />
l00 meters hold, (Am-<br />
§e<br />
munisjon med betegnelse a9,3 x 62. kal For hver kval skal spekktungen skjæres fra<br />
9.27s tilfredsstiller disse krav). og kappes 1 m fra framre spiss. Tverrsnittet<br />
f) Famyet skal videre ha en unne fastgjort p# den avkappede del skal mYes og fares<br />
Ul masten. Tannen skal være hvitmalt, Inn i fangetdagboka. Videre skal denne<br />
men ...-.. med et - svart rundtabende belte av delen av spekktungen merkes og oppbeva-<br />
~ - -<br />
30 cm bredde midt PA.-<br />
res særskiit ombord.<br />
I<br />
-<br />
~ ~ h ~ ~ ~ ~ l o g 4 l i w a v l 7 . j ~ n i 1 ~ ~<br />
om dtvanngiiskeriene, lir. kgl. res. av<br />
17.Je1luar1964,$5llovav2O.apll1W1 dag- S@-tl 29. og mandag<br />
om~medtrlil,jir.kgl.m.avlljenuar<br />
1974,ogg910,10aogl0bllovav16.lunl Il<br />
1912 om regulering av 1 f i m@ ~ ~ forn i kraft strakfI.<br />
hai m v n t @ t 16s ml lW Ut, dl- d- har<br />
bmtomt ende ordlyd:<br />
tor en linje mikkst im 11"<br />
waende m u1 4" v.I.,<br />
am Ul 62" n.br. og defira<br />
-n.<br />
trpitii- ater 9 2 taae<br />
nr. 2 l fomiibr av 28. april<br />
I<br />
I av 15. dmember 1- nr. 1027<br />
om regulering av trAMske etter torsk nord for<br />
62" n.br. l 1984, q/erea fnilgenrk drim: $6 nr.3 fm& Idd skal W:<br />
Fartayer som blir UWt kvoie eiter denne<br />
paragrai kan Ikke drive idifbko nord for W<br />
n.k. l tlden ledag 21. januar 1984 kl 2400<br />
Ul mag 29, januar kl 2400, h fred-<br />
2. mm 1984 W. 2400 Ul muidae 5. maib<br />
1084 kl. 2400 og ha tomdag 12. april 1984<br />
k1 2400 tll emdag 6. mai l984 kl. 2400 I<br />
omr&Me ~BT for fylke8grenmn Rn-<br />
Tromr og Ul mdag 29. april 1984 k1 2400<br />
for Rnnmaik. illsverende forbud gjeldei<br />
nord for W n.br. ira fredag 29. juni 1984 kl<br />
2400 Ul wndag 5. august 1984 k1 2400 og<br />
ira frdag 14. dmber 1984 kl 2400 Ul<br />
mandag 31. demnkr 1984 kl 2400. Raker<br />
l d l m kan l scarllge Ulfelle unntek<br />
L<br />
gruppe da enkelte reglsbWe<br />
harer.<br />
g93<br />
Kwukring*<br />
F ~ m e r ~ e t k r Q 2<br />
for 820 n&. ikke iiske mr w enn<br />
ha forbudet l dette ledd.<br />
$8 skal lydc<br />
FlBkeBtopp Immitor 12=mllmgmnwn.<br />
Det er forbudt h drive W med &Al innenfor<br />
12-mikgrem nord for 62" n.br. p& Mgende<br />
dagei:<br />
a) wndag 20. og mandag 30. januar 1984<br />
b) mandag 5. og Ursdag B. mm 1984<br />
c) mdag 6. og mandag 7. mai 1984
6 ~ ~ o v e r 2 5 0 ~ ~ ~ 0 ~ 1 1 540t0nn~nd~ektpr.fattW<br />
6 1 . 1 .<br />
878 tonn rund vek! pr. fattoy<br />
676 tonn rund vekt pr. fsrtey<br />
878 tonn mnd vekt pr. farby<br />
unnleter A Wge piilegg bom bllr giti ham<br />
eller unnlater A fere ogieller A Innnsnde ds<br />
foreskrevne oppgaver eiler inmder opp<br />
gaver han vet - eller bmt& - ikke er<br />
riw.<br />
9 11<br />
lkmtwoh<br />
Disse forskrifter trer i kraft stralcs.<br />
97<br />
Dumping av kvalmkr<br />
1 6 otni8der som er angitt l Fiskeridepertementeta<br />
forskrifter av 6.aprll 1984 $8,<br />
punktene 1 og 2 er det forbudt A dumpe<br />
andre kvalreater enn skjelett og innvoller.<br />
Dumping skal ikke foretas i andre omrider<br />
m er angitt i hvalloveno $ 8, siste ledd, og<br />
for evrig Ikke pii fdt hvor det kan hemme<br />
eller fm til ulempe for utarelse av fisket.<br />
kan Ikke overdaides om torskereguleringsfoidvmeiw, av 15. desem-<br />
-med endm -r- ber~=.<br />
Farmyer pA 150 BRT og derover inntil<br />
kan eke i at 250 BRT eller inntil i 161.1. og stene farteyer<br />
Rakss av som driver annet fiske i kombinasjan med A<br />
eller trlimske, og som ikke har tiliatebe til B drhm<br />
a)on*het og som er tildeii kvote. reketrAlfiske, jfr. reketrglforakrihe av 23.<br />
er som bni 1978, kan tildeles en kvote pA imitll<br />
reketdlflrike Ikke 75 % av en fmkfis~rkvote, jfr. g 3 i<br />
tfwwdeterf-fiim VgdwlaeavkvotgfordWfarteyei<br />
kan det ta8 hensyn til farWy& m,<br />
tidlben deitakelse, aitemathm driftsinu-<br />
9 4 ligheter, samt de fastsatte kw6vilW ?or vedkommende far-.<br />
$8<br />
Furglibipp0-m<br />
Konses/onshaveren &ai gi vedkommende<br />
aalgelag kontinuerlige meldinger om<br />
fangsbne og desruiten fm fangstdagbok<br />
pA foreskrevet skjema over fangsten. Han<br />
skai sette seg naye inn i de retningdinjer<br />
m blir gi# om faringen av dagboken og<br />
felge disse nayaktig. Kowsjonshavm<br />
skai fottiapende fyile ut apemskjema om<br />
V n g av avlivning av kvai.<br />
s Q<br />
DolainmiGr<br />
Kon~rwdokumentet og et avtrykk av<br />
hvallowm og disse forskrifter skal oppbevare6<br />
ombord. Loven og brekriftene skal vaere<br />
tilgjengelige for mannskapet.<br />
2. mod W@W4lkonr#/on.<br />
formfflan@glna)- FarbyermedkommjonforfakoWUeog<br />
med mrreke inntil 250 BRT eller Inntil 1 16<br />
1 .l. og stnm fartrsyer mm driwr annet fiske<br />
l kombinasjon med trAlliske etter torak og<br />
reker, kan innenfor den fastsatte kvoten pd<br />
175 tonn etter g97 og 8 i torakeregulering$ber<br />
<strong>1984.</strong> Flskerldlrektaren ksn fomkrlftene av 15. desember 1983 likevel<br />
en, fra denne bestemmelsen for fiske inntil 1 W tonn torek rund vekt etter ai<br />
Raket er Moppet av Fiakeriditmkimn I medhold<br />
av 8 7 tredje bckl l dsbnvnki fomkrifier.<br />
Slike fartayer over MO BRT kan av<br />
amitrilera. Rakeridirektwen tildeles en kvote utover<br />
175 tonn og inntil 75 % av en ferskfi&rAlerkvote,<br />
jfr. g 3 a nr. l, dersom sisrllge<br />
grunner tilder det. Vd Uldeling av dk<br />
av 23. juni 1978, kan 1 1984 fiske tilleggdwote skal det legges vekt pii farbay.<br />
et8 tidligere deltakelse og alternative driftsmuligheter,<br />
8amt de fa&aite koneesjonwil-<br />
WLr for vedkommende fafteyer. Sllk Ul=<br />
~kwterutoverl75mnskaiikke~<br />
9 10<br />
Ov«tr8dolwr<br />
Ovettmdeise av forskriftene er straffbart i<br />
henhold til g 21 i lov av 16. juni 1939 om<br />
fangst av kval.<br />
Flekeridimktmen kan inndra konsesjonen<br />
i tilfelle av overtredelse av hvalloven eller<br />
den8 bduifter, n& en finner at kongeaihaveren<br />
ikke driver fangsten forsvarlig, eller<br />
ikke tar vare p& fangsQmdukiene p& fotwariig<br />
mAte eller n& konsesjonshaveren<br />
Ikke er ombord uten B ha lovlig forfall,
Forskrifter om reketrbifiske. Apning av omride I Barentshavet.<br />
Fiekerldlrektiaren har den 8. mai l984 i<br />
medhold av Fiskeridepartementeta forskrifter<br />
om regulering av rekefisket i 1984,<br />
iomtait feigende endringer i Fiskeridirekte<br />
rens forskimei av 22. desember 1983:<br />
Forskrifter om rapportering ved rekefiske ved A&-<br />
Granland.<br />
Il<br />
Fiskeridirelbaren har 3. mal 1984 med<br />
heimel l g 8 i forskrifter av 22. februar 1984<br />
om regulering av rekefisket ved Vest- og<br />
AwdQrmland l 1984 fastsett falgjande<br />
torskrlltec<br />
I<br />
51<br />
2. ledd drel iyde:<br />
Unntatt fra forbudet I fmte ledd er ei<br />
omMe begrenset i ser av 71' 00' n.br. og i<br />
m av 36' 00' 0.1.<br />
5 1<br />
Famy p4 feltet ved Aust-Grenland &al den<br />
7. mai 1984 rapportere til Fi8keridlfektoratet<br />
fangstkvantum Man slste fangstmedding og<br />
Ootal fanget om bord den 6. mai 1984<br />
k1 2400.<br />
Il<br />
Disse endringer trer 1 kraft strak&<br />
Etter dene har forskriitene Uwde<br />
ordlyd:<br />
Dem fomkrihne tm i kraft straks.<br />
5 1<br />
ICES - rrtaUstlkkomr8de l sienges for reket-<br />
&fiska. ForbudmrBdet begrense8 mot<br />
kysien av grunnlinjen.<br />
Unnuitt fra forbudet I krste ledd er el<br />
omr8de begrensei i sar av 71' 00' n.br. og i<br />
ft8i av 36' 00' 0.1.<br />
9 2<br />
Disse forskrifter MH I kraft 1. Januar 1964.
-.<br />
Forskrifter om reketr8lflske. Stenglng av kyststreknin-<br />
gen Vesterblen-Rolvsay.<br />
FiskeridlreM8ien har den 24. mai 1984 l 1. N 700 40' E 200 W'<br />
medhold av Flskeridepartementets forskrif- 2. N 690 45' E 200 00'<br />
ter av 15. desember 1983 om regulering av 3. N 69" 45' E 21' 14,7'<br />
rekefisket i 1984, fesisatt fdgende for- 4. N 700 04,l' E 21' 14,7'<br />
skrifter: 5. N W48' E 23" 00'<br />
6.N71°00' E23'00'<br />
9 1<br />
Det er forbudt A fiske eiter reker med trBI p& Q 2<br />
Mase forskmr her l kraff - kvmkniwm V*~MU~-ROIVW. For- FIskeridi-8n8 torakrlfter m<br />
budet gjelder i fjordene og pb kysten,<br />
februar 1984 med eenere endringer.<br />
innenfor 12-milaorensen i Vest-Finnmark,<br />
Troms og vesthen, begrenset av 71"<br />
n.br. I nord og 66" 22' n.br. i w.<br />
Unntatt fra forbudet i fme ledd er fe<br />
ende omi&der:<br />
l. I Malangen mellom 6tY 20' n.br. og W<br />
40' n.br. og i Malangshola mellom 69" 40'<br />
n.br. 69" 55' n.br., begrenset i @si av 18" 21 '<br />
0.1.<br />
l I i<br />
I '<br />
I:<br />
I<br />
l<br />
I<br />
C<br />
I<br />
J<br />
I<br />
I<br />
J<br />
i<br />
1<br />
I<br />
1 l<br />
P<br />
i l<br />
L<br />
I<br />
b<br />
1<br />
1<br />
I<br />
S<br />
I<br />
i<br />
t<br />
I<br />
4<br />
1<br />
l I<br />
1 I<br />
ReketrBlflske. Stenglng av felt p& Helgelands<br />
Med hjemmei i ibkwkbWementetr, for-<br />
&riiler av Q. mars 1984 om regulering av<br />
mkdbket 1 1984, har FIskerldirekt0ren den<br />
29. mani 1984 W t t klgende forskrifter:<br />
Q 1<br />
Det er fra den 30. mm 1984 kl. 18.00<br />
forbudtAbnikereketrAlifjordeneogpBi<br />
kysten av Helgeland innenfor en linje begrenwi<br />
av fdgende posisjoner:<br />
l. N85"05' E11°55'<br />
2. N6S017' E11°55'<br />
3. N6S030' E12"2Q1<br />
4. NW"" E12"5Q1<br />
5 2<br />
Dim forakrifler trer l kraft straks.<br />
2. 1 Andfjorden og VAgsfjorden begremet<br />
av rette linjer mellom felgend.e posisjoner:<br />
3. I Veatedlen begrenset av rette linjer<br />
- mellom fdgende posisjoner:<br />
4. 1 Lyngen, Kvænangen og Loppa begrenset<br />
av &b linjer mellom falgende posisjoner:<br />
\l<br />
l I r<br />
iI<br />
i<br />
b<br />
I iI<br />
' I<br />
!<br />
I I<br />
I l<br />
Il<br />
I<br />
I<br />
r<br />
h<br />
I<br />
E t<br />
b<br />
r<br />
J<br />
i<br />
1<br />
1
Forskrifter om reketr&lfiske. Stegning av kystsrekningen<br />
Vesterhlen-Roivsaiy .<br />
Forskrtiter om reketrblflske. Apning av omdde I<br />
gerfjorden.<br />
Fiskeridirektaren har den 15. mai 1984 i 1. N W 20' E 180 W'<br />
medhold av Fiskeridepartementets forskrif- 2. N 880 56' E 16' 00'<br />
ter av 15. desember 1983 om regulering av 3. N 68" 40' E 16" 57'<br />
rekefisket i 1984, foretatt falgende endring i 4. N 88' 50' E 17" 50'<br />
Fbkeridimkbrens forskrifter av 27. april 5. N 69" 20' E 1 P 50'<br />
'i<br />
Fiskeridirektmen har den 18. mai 1Q84 1 9 2<br />
medhold av Fiskeiidepartementeb fomkrif- Denne forskrift trer I kreft 1. januar 1 .<br />
ter av 15. desember 1983 om regulering av<br />
rekefisket i 1984, foietatt felgende endring i<br />
Fiskeridirekt0rens forskriiter av 29. desem<br />
ber 1983:<br />
3. 1 Vesterdlen begrenset av rette linjer<br />
mellom bigende posisjoner:<br />
1. N68O22' E<strong>13</strong>'00'<br />
2. N 68' 22' E 14' 35'<br />
3.N680411 E14O55'<br />
4. N68*411 E<strong>13</strong>'37'<br />
4. 1 Lyngen, Kvænangen og Loppa begm<br />
set av rette linjer mellom fdgende poaisjoner:<br />
I<br />
W g l nr. 2 skal lyde:<br />
I Andtjorden og VAgstjorden begrenset av<br />
reiie linjer mellom falgende posisjoner:<br />
I<br />
.-,<br />
Unntatt fra forbudet i ledd er fialg.<br />
ende omr8der:<br />
1. Et omde begrenset av rette linjer melkm<br />
idgende posisjoner:<br />
L Q l, 2. ledd (nytt).<br />
1.NW20' E16"00f<br />
2. N 68" 56' E 16' 00'<br />
3.N6E040' E18057'<br />
4.N6V50' ElP50'<br />
5.N69"20' ElP50'<br />
Il<br />
Endringene her i kraft straks.<br />
Etter dette har forskriitene blgende<br />
ordlyd:<br />
1. NW58,5' E29041,S<br />
2. N 69' 5S15' E 31' 06,5'<br />
3. N 69" 49' E W 51,s'<br />
4. N 89" 55' E 299 41,6'<br />
Il<br />
Disse forskrifter trer I kraft straks.<br />
Etter disse endringene har fornkrlitene<br />
frslgende ordlyd:<br />
Det er forbudt A fiske etter reker med trAl DB -<br />
9<br />
Vestera'err-Rolvw' For- Disse forskrifter trer i &w. Samti.<br />
budet gjelder i fjordene og pA kysten,<br />
dlg oppheves Flskeridirekt6rens fornkritter<br />
innenfor 12-milsgrensen i Vest-Finnmark, 29, desember med en-<br />
Troms og Vesterdien, begrenset av ?lo<br />
dringer.<br />
n.br. i nord 68' 22' n.br. i ser.<br />
w Untatt fra forbudet i farste ledd er blgende<br />
omrader:<br />
l. I Malangen mellom æ" 20' n.br. og 89"<br />
40' n.br. og i Malangshola mellom 69" 40'<br />
n.br. 69" 55' n.br., begrenset i ost av 18" 21 '<br />
8.1.<br />
g 1<br />
Det er forbudt 4 fiske etter reker med trAi I<br />
Varangeifjorden innenfor et ornr8de avgrenset<br />
av en linje trukket fra Homey fyr og<br />
reitvisende ast langs 70" 23' n.br. Ul Sovjet8<br />
=ne og videre langs grensen mot Sovjet MI<br />
OrenesJakobsehr.<br />
Unntatt fra forbudet i brete ledd er Mgende<br />
omdder:<br />
1. Et omi8de begrenset av rette linjer meliom<br />
blgende posisjoner:<br />
2. 1 Andfjorden og VAgsfjorden begrenset<br />
av rette linjer mellom tlllgende posisjoner:
Reketrblfiske. Stenging av kyststrekningen Vesterblen -<br />
Rolvsw.<br />
l<br />
Forskrifter om endrlng I forskrifter om regulering av<br />
fisket etter norsk vbrgytende sild i 1984, Fylkesvis for<br />
deling av nyrekrutteringstillatelse.<br />
Med hjemmel i Fiskeridepartementeta for- 2. 1 Andfjorden og Vgesfjorden begrenset<br />
&rifter av 15. desember 1983 om reguler- av rette linjer mellom felgende miing<br />
av rekefisket 1 1964, har Fiskeridirekb- oner er:<br />
den 27. april l984 fastsat fdgende ,. N 20'<br />
E 1Ba 00'<br />
forskrifter:<br />
1. N 68' 56' E 16"w'<br />
I 3. N W 56' E 17 10'<br />
0 1 4. N 68" 50' E 1740'<br />
Punktene 3, 5 og 6 i Fiskeridireki0rens 5. N gq og' E 1P M)'<br />
forskrifter av 9. april 1964 oppheves. Punkt 6. N 690 gg' E 16" 45'<br />
4 blir punkt 3. 7. N 69' 20' E l@' 45'<br />
4. (nytt).<br />
I LYWn, K-nangen W Loppe begremt 3. l VesierAlsfjorden begrenset av rette<br />
av rette linjer mellom febende posisjoner: linjer mellom blgende misjoner:<br />
I<br />
Med hjemmel l 2 1 Flskeiidepartementete 8in-trmdakg<br />
forskrifter av 1 1 .l .64 om regulering av fisket -og Romrdd<br />
ener norsk vArgytende sild har Fiskeridirek Sogn og Flordand<br />
traren 3.4.64 betemt: ~ l m d<br />
Rogaknd<br />
I AgdorBrtlold<br />
I Fiskeridirektmrrens forskrifter av 27.1.840<br />
regulering av fisket etter norsk vArgytende<br />
sild i <strong>1984.</strong> Fylkesvis fordeling av nyrekrut-<br />
92<br />
teringetillatelsene gjeres Clgende W, trer i kraft w,<br />
endring: g l, tredje linje skal lyde:<br />
Finnmark 6<br />
5 1 siste linje skal lyde:<br />
Totalt 77<br />
l. N 70" 40' E 20' w' 1. N 68' 22' E <strong>13</strong>"W<br />
2. N 89" 45' E W 00' 2. N 68' 22' E 14' W<br />
3. N @B" 45' E 20" 40' 3. N W 41' E 14' 55<br />
4. N 70" 04,l' E 20" 40' 4. N 68" 41' E <strong>13</strong>" 37'<br />
6. N 70" 04,l' E 21" 14,7'<br />
6. N 6W 55 E 22" 00' 4. I Lyngen, Kvænangen og Loppa begren-<br />
7. N m 55' E 22" M)' @et av reite linjer mellom Clgende poel-<br />
Il sjoner:<br />
Disse forskrifter trer i kraft straks.<br />
Fordtriftene har nA felgende ordlyd:<br />
Il<br />
Denne forskrift trer I kraft straks.<br />
Forskriitene lyder etter dette:<br />
§ 1<br />
Det er forbudt d fiske etter reker med triil<br />
kyststrekningen Vesterdlen - Rolvsq. Forbudet<br />
gjelder I fjordene og p4 kysten,<br />
innenfor 12-miisgrensen i Vest-Finnmark,<br />
Troms og Vestdlen, begrenset av 71'<br />
n.br. i nord og 68' 22' n.br. i wr.<br />
Unntatt fra forbudet i ferste ledd er felgende<br />
omrdder:<br />
Rogukilng av flokol ottu nonk vlrgytonde<br />
alld I lw. Fyllurvloiorkllng av<br />
nyrskrutimrlng8tlllatoI~.<br />
Med hjemmel l g 2 1 Fiskerideparlementet8<br />
forskriiter av 1 1 .l -84 om regulering av fisket<br />
etter norek vArgytende sild i 1984 har<br />
Fiskeridirektøren 27.1 -84 bestemt:<br />
Tillatelser gitt I medhold av 9 2 i FiskeMe<br />
52<br />
Disse forskriiter trer i kraft straks. Samtidig<br />
oppheves Fiskerkll~s fotskriiier av<br />
29. desember 1983 med senere endringer.<br />
partementete forskrifter av 11 .l .84 (nytek-<br />
Rineringstillatelser) fordeles fylkesvis som<br />
*r:<br />
1. I Malangen mellom 69' 20' n.br. og 69"<br />
40' n.br. og i Malangshola mellom 6sD<br />
40' n.br. 69" 55' n.br., begrenset i sst av<br />
18' 21' 0.1.<br />
flnnmuk<br />
Tma<br />
Nordland
Regulering av fisket etter norsk vbrgytende slld nord for<br />
Klovningen i 1984<br />
Forskrifter om fiske etter sild med notredrkap innen*r<br />
grunnlinjen p& kyststrekningen Klovningen-Llndesneg i<br />
Flskeridirehen vil minne om at fisket etter<br />
norsk vArgytende sild for omsetning ble<br />
m 14.4.84.<br />
Adgangen til d drive fritidsfiske med ett<br />
gam opphrarte fra samme dato.<br />
Fra 14.4.84 og inntil videre kan en fiske<br />
norsk virgytende sild p& fralgende miter:<br />
04 l!<br />
Farhay mm skal delta mA meide seg til<br />
Noregs Sildesalslag. Bergen, ved avgar$ til<br />
feltet. l<br />
§5<br />
l. Fiske med hhdsnrare (hekling) til eget<br />
konsum.<br />
2. Agnfiske til eget forbruk.<br />
hm i land sild under 20 cm. Uten hinde av<br />
fmie ledd kan sildefangster ha inntil 10 % I<br />
vekt av sild som er under 20 cm.<br />
sa<br />
All sild aom Mlr fanget W I<br />
Dette fisket kan bare foregi innenfor grunn-<br />
Unjene. Det md ikke benyltes mer enn to<br />
fasWende gam med en samlet lengde pi<br />
inntil 80 meter. Fartayet md vaere fiskeriregistrett.<br />
Vedkommende fisker mi st8 pi<br />
Mad A eller B i fiskermanntallet. Det kreves<br />
Ikke lenger speeieil tillatelse fra fiskerisjefen<br />
for B drive dette agnfisket.<br />
I I<br />
detie pakidet. Alle fangster &l<br />
Med hjemmel i 1 og 37 i lov av 25. juni<br />
1937 om aislkl- og brlsiingfiskeriene jfr.<br />
kgl.res. 17. januar 1984 og 8. januar 1971<br />
og 5<br />
-.<br />
10 i lov av 16. juni 1972 om regulering<br />
av deltagelsen i fisket jfr. kgl.res. 8. september<br />
1972, har Fiskeridepartementet den 26.<br />
april 1984 fastsati fralgende forskrifter.<br />
§ 1<br />
Innenfor grunnlinjen p& kystsirekningen fra<br />
Klovningen (el0 56' N) til Lindesnes vil en<br />
kunne fiske inntil 21.500 hi sild med snurpenot<br />
og iandnot til konsum.<br />
Hvert snurpenotiattoy over la m lengate<br />
lengde kan Hake inntil 500 hl.<br />
Snurpenotfartmiy Inntll 12 m lengste lengde<br />
og landnotfartey kan fiske 300 hl.<br />
8 7 l<br />
flakeridl- kan i særilge tilieliy gl<br />
tillatelse tll oppmaling av heie eller delor av<br />
tangsien dersom silden av kvalt-e<br />
grunner Ikke kan benyites til kon# iiler<br />
agn.<br />
92<br />
Raket blir Bpnet mandag 7. mai kl. 0000.<br />
FlskeridirsMeren kan aloppe fisket ndr<br />
kvoten 1 paragraf 1, frarste ledd, er beregnet<br />
oppfisket. Fisket kan stoppes med melding I<br />
bkalsendingene i NRK kl. O71 5 og 1645 i<br />
tillegg til de vanlige fiskerimeklingene.<br />
'Y'<br />
48<br />
h t t kvantum m er $t0rre en1 m<br />
bruket kan fiske kan ovmfm88 vedefiqsfrltt<br />
til andre bruk pi feltet som er utrustet for<br />
dette fisket.<br />
§ 9 1<br />
flskeridirektawen kan phiegge at det blir talt<br />
prever av fangstene. l<br />
s 10<br />
Forsettelig eller uaktsomt brudd p4 i, isse<br />
forskriftene blir straffet med mr.<br />
I<br />
g 11<br />
Dlese forskrifter trer i kraft straks.<br />
5 3<br />
Fattayet som skai benyttes md være registrert<br />
i merkeregiateret, utstyrt for og egnet<br />
til dette fisket og veare under 90 fot lengate<br />
lengde.<br />
Hmedsmannen for bruket md stb p& blad<br />
B i fiskermanntallet, eie fawet og ikke<br />
være elerhredeier i annet bruk som deltar i<br />
dette fisket.<br />
Fiskeridirekteren kan etter saknad diepensere<br />
fra kravet ti1 eierforhold i andre<br />
ledd.
ved Aust- Forskrlfter om reketrblflske. Endring av grensene for<br />
&pent omrbde l Barentshavet.<br />
rapportering ved rekefiske<br />
Forskrlfter<br />
Grenland.<br />
Fiskeridirektmn har den 16. mai 1984 i<br />
medhold av Fiskeridepartementets fomkrifter<br />
om regulering av rekefisket i 1984,<br />
foretatt felgende endringer i Fiskeridirekk+<br />
rens forskrifter av 22. desember 1983:<br />
Fiskeridirektaren har 8. mal 1984 med<br />
helmel l g 8 i forskrifter av 22. februar 1W<br />
om r egulering av rekefisket ved Vest- og<br />
Aust-Grenland i 1984 fastsett faldande<br />
forskrifter:<br />
I<br />
9 1<br />
2. ledd skal lyde: - Unntatt fra forbudet i Crste ledd er oi<br />
omrbde begrenset i sm av 71' 18' n.k. og i<br />
Ba av 36'00' 0.1.<br />
8 1<br />
Faity pi teltet ved Aust-Qmland skal den<br />
O. mal og l l. mai 1984 rappoflere til<br />
Fiskeridirektoratet fangstkvantum sidan aist@<br />
fangstmelding ved utgangen av respektive<br />
8. mai og 10. mai.<br />
Il<br />
Disse endringer trer l hfl16. mai 1984 W.<br />
18.00.<br />
Etter dette har forskrlftene feJgende<br />
ordlyd:<br />
9 2<br />
Desse forskriftene trer l kraft streke.<br />
91<br />
ICES - statietikkomrllde l aienges for reketrdlfiske.<br />
Forbudsom~t begrmse8 mot<br />
kysten av grunnlinjen.<br />
Unntatt ira forbudet I brote ledd er et<br />
omdde begrenset i wr av flo 18' n.br. og I<br />
mt av 360 00' 0.1.<br />
9 2<br />
Disse forskrifter trer i kraft 1. januar 1 W.
ReketrBifiske. Apning av omrBde i Barenbhavet.<br />
Forskrifter om regulering av fisket etter sild I Nordsj<br />
1984<br />
Med hjemmel i Fiskeridepartementeta for- 92<br />
rkriftsr av 15. desember 1 Q83 om reguler- D h forsMfter trer i kraft l. januar <strong>1984.</strong><br />
ing av rekeHsket i 1984, har Fiskeridireb<br />
ren d* 3. mai 1964 foretatt fwgende endringer<br />
i Fiskeridirektarens forskrifter av<br />
22. desember 1983:<br />
$5<br />
Det er forbudt i ta opp w sJm, IBsat4 eller<br />
omsetie slid m er under M an.<br />
Uten hinder av forkidet I<br />
en I hver landing ha innbil 10<br />
under M m.<br />
I<br />
9 1<br />
Med hjemmel i $9 l og 37 i lov av 25. junl<br />
1937 om sild- og brlslingflskeriene jfr. kgl.<br />
m. av 17. januar 1964 og 8. januar 1971 og<br />
10 i iov av 16. juni 1972 om regulering av<br />
ddtakelsen i Raket jfr. kgl.res. av 8. september<br />
1972, har Fiskeiidepartementet den 27.<br />
april 1984 featsatt blgende forskrifter:<br />
2. ledd (nytt)<br />
Unntatt ha forbudet i krste ledd er felgende<br />
omi8der:<br />
l. Et omrAde begrenset av rette linjer mellom<br />
blgende posisjoner:<br />
$6<br />
Fiskeridirekmen kan I saerlige tilfeller<br />
wkned gl tillatelse Ul oppmaling for<br />
eller deler w fangsten dersom silden av<br />
kvalltetemesdge grunner ikke kan benb<br />
til konsum eller agn.<br />
§ 1<br />
Fra 10. mai kl. 0000 og ut 1964 kan norske<br />
ringnotfartsy utenfor fiskerigrensen fiske<br />
Inntil 8000 tonn sild l ICES atatistlkkomr8de<br />
IV a og IV b vest av 3" 0.1. til konsum.<br />
97<br />
FlskeiidireMsren kan gl nærmere fo rdLte r<br />
om gjenmmii0fingen og kontroll av biforskrittene,<br />
herunder regler om konwll og<br />
prsver av fangstene.<br />
$2<br />
Fiskeridirekren kan stanse fisket n& de<br />
forskjellige kvotene er beregnet oppfisket.<br />
Il<br />
endringen irer i kraft straks.<br />
Etter dette har forskriftene falgende ordlyd:<br />
D h<br />
$8<br />
Fotwttellg eller uaktsomt brudd pil<br />
forskriftene blir straffet med twter med<br />
hjemmel l 8 1 1 i lov av 16. junl 1972 eik<br />
BO i Iw av 25. juni 1937.<br />
§ 1<br />
ICES - stetlstikkomrAde 1 stenges for reket-<br />
?&fiske. Forbudaomradet begrenses mot<br />
kysten av grunnlinjen.<br />
Unntatt fra forbudet i f~rste ledd er blgende<br />
omrAder:<br />
1. Et omrAde begrenset av rette linjer mellom<br />
blgende posisjoner:<br />
§ 9<br />
Dlsse forskriftene trer i kraft straks<br />
83<br />
Konsesjonspliktige ringnotfartsy kan ikke<br />
levere mer enn 1600 hl pr. tur og ikke<br />
konses~spiiktige fartsy kan ikke lerere<br />
mer enn 800 hi pr. tur.<br />
Fiskeridirektaren kan stanse fisket for<br />
ikke konaesjonspliktlge fartiay nAr disse har<br />
tatt 500 tonn.<br />
Fartsy som fryser fangsten p4 feltet kan<br />
levere inntil 3000 hl pr. tur.<br />
Noregs Siidesalslag kan innenfor turkvoten<br />
nevnt I ferste ledd fastsette lavere<br />
turkvote og Mmordning med hjemmel i Q 5<br />
jfr. 96 i lov av 14. desember 1951 om<br />
omseting av rhfisk.<br />
94<br />
Ingen kan delta i fisket uten A være pimeldt<br />
til Noregs Sildesalslag, Haugesund, eller<br />
Feitsildfiskemes Salgslag, Alesund.
Forskrifter om omstillingstllskott for hvalfangstflhten.<br />
Forskrifter for fredning av kystfanget brisling.<br />
Fiskerireitlederen skal gi opplyaninger om<br />
fawls standard, utstyr og utrustning og<br />
attesten, M sakeren oppiyiler kravene som<br />
er gitt i Q 1.<br />
Fiskerirettlederen, eventuelt fiskerisjefen,<br />
avgir uttalelse om 80knaden og sender den<br />
sammen med sakens dokumenter Ul Fiskeridirekteren.<br />
I medhold av Q 8 i fordelingsavtalen av 24.<br />
januar 1984 mellom Norges Fiskarlag og<br />
Forbruker- og edministrasjonsdepart8mentet<br />
om fordeling av ~Wetiitak til fiskenne<br />
ringen for 1984 har Fiskeridepartementet<br />
16. mal 1984 fastsatt tiilgende forskrifter:<br />
5 5<br />
Finner Flskeridirektaren d kunne innvllge<br />
seknden gis det i krste omgang Uleagn om<br />
statte for et bestemt belep.<br />
Smbelapei utbeteles pA grunnlag av<br />
etteat fra flskerirettleder eller lkerinemnd<br />
om at utstyret er montert om bord i samsvar<br />
med forutsetningene.<br />
å 1<br />
Disse forskriitene gjelder norske merkeregistrerte<br />
hvalfangstfattoyer som har hatt tillatelse<br />
HI A drhie hvalfangst, jfr. 5 2 i lov av 16.<br />
- juni 1939 om fangst av hval, men som<br />
avstAr fra deltakelse eiter ikke er tildell<br />
konsmjon 1 1884.<br />
Sakeren mA ha deltatt I hvalfangsten I<br />
minst 3 sesonger i i- av de 5 siste Ar og<br />
m& 8tA pA blad B i fiskemanntallet.<br />
Sakeren m& i de 3 siste Ar ha hatt en<br />
g)ennmsnitHlg fangst pA over 3 hval pr. b.<br />
I medhold av kapiltel 1 i forskrifter av <strong>13</strong>.<br />
november 1961 om fredning av brisling og<br />
hermetisk nedlegging av brisling og smbild<br />
har Fiskeridirektmen 24. mai l984 bestemt<br />
at fredningstiden for kystfanget brisling forlenges<br />
inntil tirsdag 17. juli 1984 kl. 00.00.<br />
Prnefisket etter brisling settes i gang i<br />
alle aktuelle omrAder fra mandag 2. juli<br />
<strong>1984.</strong><br />
PA grunnlag av resultatet av pravefisket<br />
vll eventuelt en ytterligere forlengelse av<br />
fredningen i avgrensede omrAder bli kunngjort<br />
i kringkastingens fiskerimeldinger l l.<br />
juli 1884.<br />
5 6<br />
Avhendes utstyr anakafiet med omstillingsiilekon<br />
alene eiler sammen med fattiay<br />
innen 30 mAneder etter utbetaling av 8t0tIebekpi,<br />
kan tilskottet kreves hel eller delvis<br />
Ulbakebelalt.<br />
§ 2<br />
Statte kan gis til anskaffelse av redskap,<br />
redskapsutstyr, dekksarrangement, vinsjer<br />
og tromler, innredninger og mindre ombygginger<br />
med 75% av kostnadene eksklusive<br />
menrerdiavgift og med inntil 200.000 kroner<br />
pr. fartay.<br />
6 7<br />
Wre som 1 1 O84 ikke blir gkt adgang til<br />
A delta i hvalfangaten vil kunne komme i<br />
betraktning ved Uldeling av hvalfangstkoneesjon<br />
for senere Ar.<br />
5 8<br />
Disse forskrifter trer i kraft strak8.<br />
§ 3<br />
Wnaden mA inneholde klgende:<br />
l. Spesifisert kostnadsoverslag for de enkelte<br />
deler det wkes om tilskott for.<br />
Overslaget kr bygge pA anbud fra<br />
verksted og bekreftes av fiskerirettlederen.<br />
2. Finansieringsplan for det omsekte utstyr.<br />
3. Forslag til driftsplan de narrmeste Ar.<br />
å 4<br />
-ad om smie sendes gjennom fiskerirettlederne.
ved Øst og Forskrifter om forbud mot bruk av teiner og andre<br />
redskaper til fangst av krabbe 1 hummerfredningstiden.<br />
kvalfangsten<br />
Regulering<br />
<strong>1984.</strong><br />
Imedholdavg4iIwsv17.juni1965om<br />
saltvannsiiskeriene og kgl. resolusjon av<br />
17. januar 1964 har Fiskeridepartementet<br />
1. juni 1984 bestemt:<br />
Fiskeridirektmen har den 28. mal 1984 i<br />
medhold av g 6 i forskrifter om regulering av<br />
fangst av vAgehval i 1984, fastsatt ved kgl.<br />
res. av 6. april 1984, fastsatt felgende<br />
forokrifter:<br />
1.<br />
P& kyststrekningen Tmsberg Tanne til<br />
Varnes fyr, Lista, er det fra og med 1.<br />
juni til 1. oktober kl. 08.00 forbudt B<br />
C/ sette ut teiner eller andre redskap8r<br />
(med eller uten agn) til fangst av<br />
krabbe pA grunnere vann enn 25 m.<br />
§ 1<br />
Fengeten ved Øet-Grenland kan ta Ul 18.<br />
Juni kl. 00.00.<br />
s 2<br />
'Fangsten ved Vecrt-Grenland kan ta HI 15.<br />
juli kl. 00.00.<br />
Il.<br />
Denne forskrift trer i kraft straks og<br />
gjelder til 1. oktober <strong>1984.</strong><br />
9 3<br />
Overtredeiw av dlese forskrifter er siraffbart<br />
1 henhdd #I g 21 1 bv av 16. juni 1W om<br />
fangot av hval.<br />
§ 4<br />
Mwie forskrifter trer i kmit etraks.
Reketrdlfiske. Stenging av kyststrekningen Vesterdlen-<br />
Roivsay.<br />
Forskrifter om stopp i rekefiske ved Aust-Gmnlana<br />
3. 1 Vesterhifjorden begrenset av rette linjer<br />
mellom felgende plajoner:<br />
Fiskeridirektaren har den 10. mai 1984 l<br />
medhold av Fiskeridepartementets forskrlfter<br />
av 15. desember 1983 om regulering av<br />
rekefisket i 1984, foretatt felgende endring i<br />
Flskeridirektwens forskrifter av 27. april<br />
1964:<br />
Fiskeridlrekl0fen har 11. mai 1984 med<br />
heimel i 9 6 l forskrifter av 22. februar 1984<br />
om regulering av rekeiisket ved Vest- og<br />
Aust-Gnanland 1 1984 fastsett blgjande<br />
forakrifier:<br />
4. 1 Lyngen, Kvænangen og Loppa begrenset<br />
av reite linjer mellom idgende posisjoner:<br />
I<br />
9 1 nr. 2 pkt. 3 skal lyde:<br />
N68'40' E16'57'.<br />
9 1<br />
Fisket etter reker l EF-rna ved Aust-<br />
Gmland bllr stoppa frA den <strong>13</strong>. mai 1984<br />
W. 24.00 norsk Ud.<br />
Il<br />
Endringen trer i kraft straks.<br />
Forskriftene har nA felgende ordlyd:<br />
9 2<br />
Desse fomkrhne ber I kraft siraka.<br />
9 2<br />
Disse forskrifter trer l kraft straks. Samtidig<br />
oppheves Fiskeridlrektarens forskrifter av<br />
29. desember l963 med senere endringer.<br />
Q 1<br />
Det er forbudt A fiske etter reker med !r& p&<br />
kyststrekningen VesterAler+Rolvsray. Forbudet<br />
gjelder l fjordene og pB kysten,<br />
innenfor 12-milsgrensen l Vest-Finnmark,<br />
Troms og Vesterblen, begrenset av 71"<br />
n.br. l nord og 66' 22' n.br. i ser.<br />
Unntatt fra forbudel l femte ledd er felgende<br />
omrAder:<br />
1. I Malangen mellom 69' 20' n.br. og 690<br />
40' n.br. og i Malangshola mellom W 40'<br />
n.br. 6Q0 55' n.br., begrenset i ost av 18" 21'<br />
0.1.<br />
2. 1 Andfjorden og Vbgsfjorden begrenset<br />
av rette linjer mellom følgende posisjoner:
msa@n til ekattemyndigheteni<br />
;aiendedreta utgang.<br />
nes organisasjon og F.Q.U. gli<br />
Mig informasjon om oidnlngen til<br />
B.<br />
§ 8<br />
forskditer trer i kraft straks.<br />
§ 10<br />
smmbabmnnlser.<br />
Overtredelse av bestemmelser i eller gltt 1<br />
medhold av disse forskrifter straffes med<br />
bislsi i henhold til Q 69 i lov av 7. juni 1955<br />
om saitvannlekeriene og 9 <strong>13</strong> i lov av 20.<br />
apdl 1951 om fiske med tr81.<br />
§ 11<br />
I-l-.<br />
Disse lors&rifter trer i kraft l.januar <strong>1984.</strong>
nes med i gruppekvoten i $ 7 i torskeregule Uten hinder av forbudet i taute ledd<br />
ringeforskriftene av 15. desember 1983. annet punktum kan det ved bAHid
2. demmelcane I pun~ t d~al dag IW<br />
være Ul hinder for at hummerteiner far<br />
Mningstkiens ut@ kan 8eitea til avatninu*<br />
p4 fwgende betingeiser:<br />
a) Telnene mA Ikke bringes l 8ieEin<br />
tldllgwe enn 8 dager fer ifedning6Udens<br />
utlap.<br />
b) Tehrene mA under vatningen være<br />
dpne og mA Ikke forsynes med agn.<br />
c) Teinene mA settes ut l samlet klynge<br />
fortrinnsvis I ijæren eller p& sB grunt<br />
vann at det tydelig fretngBr at de kun<br />
stAr ute HI vatnings. Telnene mA Ikke<br />
setter, ut p& hummerplasa.<br />
d) Teinene kan og& henga ut W vatning<br />
fra kai eller fra forankret fartey<br />
eller bAt, men m4 da ikke komme I<br />
berarlng med bunnen.<br />
3. Uten hinder av bestemmelsene I punkt 1<br />
kan vedkommende departement Ullate<br />
fanga av hummer for d W e stamdyr<br />
Ul utklekningsanstatter eller Ul vitenskapelige<br />
undersakelser.<br />
4. Hummer som i frednlngstlden matte Mi<br />
tatt 1 forbindelm med fangst av andre<br />
dralldyr eller fiskearkr skai Mraks dippm<br />
tilbake i sjeen.<br />
5. Omsetning, eksport, etc. 1 fredningstiden<br />
av hummer rrom er fanget i lovlb W,<br />
bregAr eiter de regler m fastseM0S w<br />
FlskeridlrekOeren I medhold av / 64, sl-<br />
Ysdd l lov av 17.junl1955 om salhranrib<br />
-<br />
0 4<br />
(MarrdoQeokmdrtilrtlr.s1rlrtrMfor<br />
i # tlldardd.<br />
a. Saknad om driftstilskudd 8mdm Fiskernes<br />
Qjenddlge Ulykkestrygdelag (FQU).<br />
Fmte gang det &es I ddftdret 19111<br />
skai soknad alfestsms av tY8kwhW6<br />
der. I de kommuner som ikke har fisksriremedei<br />
foretas Ulavarende attav<br />
kommunekasserer.<br />
b. Det kan sekes om driitsiikkucki inniil3<br />
ganger. Den enkeite s0knad kan omfaite -<br />
en eller flere sesonger eller turer. Seknader<br />
m er pmtstemplet innen 15. wptember<br />
1- behandles etter hva som<br />
de kommer inn, og utbetaling w driftstllskudd<br />
sk/er fortlepende. Saknader<br />
poststemplet eiter 15. septernkr 1884<br />
og senest 15. januar 19415 blir Wlli~t<br />
opp og tilskudd utbetsles etter 15. januar<br />
1985.<br />
sakneder poststempkt etter 15. januar<br />
i985 vil bii awl,4tt og mlumert ubehendlet.<br />
Skulk de midler som w Ul Mlghrt for<br />
1984 ikke strekke Ul, vil seknetkr pOsb5templet<br />
etter 15. september 1884 18<br />
reduseite satser og utbetalkigsr fot<br />
driftstld eiter 15. sepiemb~ <strong>1984.</strong> Dersom<br />
midlene Ikke Mir brukt opp med de<br />
fasilagte satser kan det matemde<br />
nærmere dreftlnger dlsponem av Flskeridepaitementet<br />
og Nogecl Fiskarlag 1<br />
feliesskap til liknende form&.<br />
c. MetaUng av dmstriskudd foretas til<br />
Weier, rederl dler havemann. Ratigheter<br />
eiter dlscre fomkdbr kan ikke<br />
overdras.<br />
0- H:<br />
Selfangst.<br />
b. For red- som Ikke et medtatt<br />
under dl- grupper, knyites satsene<br />
for QwPW E.<br />
c. Drifistllskuddet for gruppe A til H bmgnes<br />
#grunnlag av drHtaid i felga tabell:<br />
d. l)riftstikhldet mA Ikke overskiide<br />
123% av fangstverdi i 80knadden.<br />
Med fangaverdi menes salgaverdi<br />
inkl. priclolskudd eiier ffedrag av lag* og<br />
produktavgift og uten merverdkavgift.<br />
Begrensningen pB 12,5% av f-rdi<br />
kommerIkketil~elsefors0knadspertoden<br />
demm fri- kan dokumentere<br />
akiiv drift, og drivstoffutgiftene<br />
utgjar mina 3 ganger dtiftdlskuddets<br />
smeise.<br />
e. Dem de fastsatte satser siAr i urimellg<br />
fomdd ti1 fartuyets reglsirerte drifiwmkocrtninger<br />
kan det gla heyere driftetllskudd<br />
pr. driftsuke enn fastsatt i denne<br />
paragraf8 punkt c. Et farm kan likevel<br />
Ikke fA hciyere driftstilskudd pr. drlftwke<br />
enn hsiyeete ukesats i gruppen. Fiskerigir<br />
nærmere regler for<br />
behbndll~ av slike saker.<br />
f. For de fiekeriet hvor hjdpfartey benyttes<br />
kan det bare ada drbtilskudd etter<br />
di8se fordtrHter for WaWet. Hjelpefartmyenes<br />
navn, Wentuelt registmringsmerke<br />
og driW-forbruk tas med i<br />
relaraden for Martey. Demom to<br />
hmdctey hat fAtt tillatelse fra Fiskeridim<br />
til A drive fiske eiter brisling med<br />
ides bruk kan d W likevei &e om<br />
~ h m r t o i ~ .
e -r<br />
1<br />
I<br />
I<br />
I J. 109184-1<br />
1<br />
1<br />
I Forskrifter for kostnadsreduserende driftstilskudd i 1984<br />
l<br />
1<br />
I I medhokl av g 6 i avtale av 24. januar 1 Q64 8 3<br />
I melbm Norges Fiskarlag og Forbruker- OQ B#kmnwW for bfOgnlng av drifti<br />
admlnistrasjonsdepamtet om fordeling @Ulrkudd.<br />
1<br />
1<br />
I innenfor den ramme som ble fastsatt ved det ut fra ferteyets drlftsUd, SWmlse og<br />
1 Stortingets vedtak av 16. desember 1963 red^^. Driftstid oppgis og bereg-<br />
1<br />
har Fiskeridepartementet. 7. mai d.&. med ne8 fra den dato da farbyet gAr ut pA tur<br />
1<br />
1 endring av 23. mai d.A. fastsatt falgende og slutter den dato da siste fangat er<br />
-<br />
Fredningstiden for hummer.<br />
av stnittealtak til fiskerinmfingen for 1984 a. Som hovedregel beregnes drifEstllskud-<br />
1 forsk~er: levert pluss eventuell gangtid fra leve-<br />
I hngssted Ul hjemated. Klargjerings- og<br />
w<br />
9 1 avslutningsarbeid tas Ikke md i dritbu-<br />
1<br />
I Fomkdbnw omfang. den, heller Ikke opphold I vanlig drift<br />
J glstrerte fiskefarby som driver fiske og Ukevel kan fartey som drhr fiskeletlngl<br />
l<br />
f m . Forskriftene omfatter kun tamy f~~fiske etter oppdrag fra Flakeridi-<br />
I<br />
I med fastmontert innenbords motor. For rektanm fA medregnet Inntil 12 uker pr.<br />
I faitiay med bensindrevne molorer, kan Ar som vanlig drift ogd for slike opp<br />
1 det og& mkes om kompensasjon for drag.<br />
!<br />
bortiall av avgiftsfri bensin, jfr. Fiskeride- Farbyeta s~rrelae oppgis i antall en-<br />
I<br />
I partementeta forskrifter av 7.d.m. om QeWe fal bWPt0 kwde. Redekapaly<br />
1 date. per inndeles I felgende grupper:<br />
1 b. Untatl fra disse bestemmelser er famy Q,,,~ A:<br />
l<br />
som ikke krnr fangst gjennom eller<br />
I<br />
~ d Mer ~ lodde, h tobla og mpal<br />
1 a. Msse forskrifter gjeider norske merkere- utwer en uke uansett Arsek.<br />
I med godkjenning av norek salgslag, Jft. (inkl. bifangat).<br />
I likevel g 3, punkt a.<br />
4 Q- 8:<br />
1 ReketrAI.<br />
I<br />
§ 2<br />
t -nnlm n* 'I dim'akudd<br />
Qnrppe C:<br />
4<br />
for flamitry.<br />
TrAifiske som lkke omfatte8 av gruppe A<br />
1<br />
L a. BAtelerIhevedmann m& være Innfert i og "<br />
Ikarmanntalleta Mad B eller Mad A. ff- D:<br />
t b. For bAtelerhmdsmann som er innfeit i. Notfiske, 8mAkvai og brugdefangst.<br />
1<br />
manntalleta MAI A kmvm at fatnyet er i<br />
Y<br />
E:<br />
I runmenhengde lo uker av b, gam, juksa, snurrevad og kilenot.<br />
demm reguleringabeetemmelser Ikke<br />
Mndrer dette. ff~ppe F:<br />
Kdmuletra.<br />
i<br />
I medhold av lov av 17. juni 1955 om g 9 i kronprinsregmtens resolusjon avj22.<br />
salhrannsflskerlene og kgl.res. av 17. januar desember 1955 vll etter dette lyde slik:<br />
1984 har Fiskeridepattementet 1. juni 1984 l. I nedennevnte omrAder og Udsrom eddet<br />
bestemt: forbudt A fange hummer eller A sett? ut<br />
telner med eller uten agn t11 fangst av<br />
hummer:<br />
g 9 punkt l kwsti ledd i forskrihr om<br />
a) PA kystsimknlngen ~venskegrenh<br />
salivannsfiskeriene, fastsatt ved kronprins<br />
til en grense bukket fra Rouies pA<br />
regentens resolusjon av 22. desember<br />
fastlandet i Storfjorden i Sunnmm<br />
1955, skal lyde:<br />
over Kvitnes pA Harelde og vidy I<br />
I nedennevnte omrAder og tidsrom er det<br />
samme retning rem. W til havs fra<br />
forbudt A fange hummer eller A sette ut<br />
og med i. januar I I. oktober kl.<br />
teiner med eller uten agn til fangat av<br />
08.00.<br />
hummer:<br />
b) I Nord-Trandelag og Ser-Trendelag<br />
a) PA kystotreknlngen Svenskegrensen til fylker og i den delen av Mere og<br />
en grense bukkel fra Rotnes pA fastlan- Romsdal som ligger nord for Qri d he<br />
det i Storfjorden i Sunnme over Kvit- len, begrensen av en rett linjen truknes<br />
pd Harelde og videre I samme ket fra fastlandet ved Kvistvik i rettv.<br />
retning rem. W til havs fra og med l. 323' over Stavbrekken og videre eb<br />
januar til l. oktober kl. 08.00.<br />
tenfor HlllbAren til havs i A me<br />
b) I Nord-Tmdelag og Ser-Trendelag fyl- retning fra og med 1. Juli til 16.<br />
ker og i den delen av Mm og Romsdal september kl. 08.00.<br />
som ligger nord for Griphelen, begreneet c) I Tysfjord kommune l Nordland fylke<br />
av n rett linje trukket fra fastlandet ved fra og med 1. mal til l. oktober<br />
L<br />
kl.<br />
Kviatvlk I rem. 323' over Stavbrekken og 08.00.<br />
videre raatenfor HillbAren til havs i gam- d) I de wrlge omrAder nord for en<br />
me retning fra og med 1. juli til 16. grense aom er trukket opp i litra a) fra<br />
&aptember kl. 08.00.<br />
og med 16. lull til l. okiober kl. 08100.<br />
c) I tysfjord kommune i Nordland fylke fra<br />
og med 1. mai til 1. oktober kl. .08.00. Faller den dag fredningetiden utmr pb<br />
d) I de evrlge ommer nord for den grense n ierdag elier *i m, W +a<br />
m er bukket opp i litra a) fra og md flakedag utsettes Ul den h t pA1wgende<br />
15. juli Ul 1. oktober kl. 08.00.<br />
hverdag kl. 08.00.<br />
PA strekningen fra Svenskegrensen U1 og<br />
med Vest-Agder fylke er det fra en pme<br />
9 2<br />
Dlme tocakritkr trer i kraft straks.<br />
etter solnedgjeng til en time fa so*<br />
OanO forbudt A sette eller B trekke teiner<br />
1<br />
1<br />
4<br />
1<br />
i<br />
I<br />
P<br />
4<br />
1<br />
O<br />
1<br />
4<br />
'C
I I<br />
Fonkrlfter om regulering av fiske og taretrdling I<br />
land fylke.<br />
l984 feltene merket A<br />
1985 feitene merket B<br />
1986 feltene merket C<br />
1987 feltene merket D<br />
Flekeridlrekt0ren har den 12. junl 1984 1<br />
medhold av 3a l lov av 17. junl 1955 om<br />
saltvannsfiskeriene, kg1.m. av 21. januar<br />
1972 og Flakeridepartementets forskrifler<br />
av 6. februar 1984 bestemt:<br />
§ 6<br />
Dim forskrifter trer i kraft straks og gjdder<br />
Ul og med 31. desember 1987. Samtidig<br />
oppheves Fiskeridirekterens forskriiter dv 5.<br />
april 1982 om regulering av fiske og tareidb<br />
ing som foregb i samme ornrAde I Rogaland<br />
ivlke.<br />
Q 1<br />
Disse forskrifter gjelder for de taretrdllngsfeit<br />
l Rogaland fylke som er angitt pA<br />
vedlagte (Jl.) kartblader merket 1-6.<br />
§ 2<br />
Det er forbudt A drive taretrAllng pA dypere<br />
vann enn 30 m. Et tarefeit som har vært trAit<br />
et Ar, skal være fredet mot taretdling<br />
gjennom hele de neste 3 kalenderdr.<br />
Q 3<br />
NAr IaretrAllng foregir pA et felt skal tdlingen<br />
SA vidt mulig drives kontinuerling til<br />
feltet er ferdigtrhl. Fisket skal kunne drives<br />
Innefor de utlagte felter for taretrAllng l den<br />
utstrekning det ikke kommer til fortrengsel<br />
for trAleme.<br />
Q 4<br />
Felgende fiskerier skal kunne drives uhindret<br />
pA tarefelt som er utlagt for trAling:<br />
a. Nofflske etter sei og makrell. TaretrAlerne<br />
rnA vike pA steder hvor det skal<br />
kastes eller hvor det foregar kasting.<br />
b. Hummerfiske. TaretrAleme mA Innrette<br />
seg etter dette og kun trAle pA steder<br />
hvor det ikke drives hummerfiske.<br />
Q 5<br />
I Arene 19861987 er felgende felt utlagt for<br />
tuetrhling, jfr. kartbladene:
, .I<br />
gishets <strong>Gang</strong><br />
I Fl1 X: 'T<br />
m mm-mi i i -i w-- d<br />
& 1 Administrasjonssekretær - vikariat<br />
Ved Fiskerisjefen i Finnmarks kontor er det fra media<br />
august 1984 ledig vikariat som administrasjonssekretær.<br />
Vadsa er kontorsted.<br />
/ Were m& kunne utfare regnskapaaibeid. -<br />
maskinskriving og andre<br />
kontorfunksjoner.<br />
Stillingen hnes etter kr. 12-18. brutto kr. 68.51S112.940 pr. Ar,<br />
avhengig av tidligere praksis. Fra lmnen trekkes 2% til Statens<br />
pensjonskasse.<br />
*ad mrk. -49/84~ samt kopi av vitnemal og attester sendes<br />
Fiskerisjefen i Finnmark, Fylkesbygget, 9800 Vadse, innen 15.7.84.<br />
Fiskerisjef J. Ingebrigtsen gir nærmere opplysninger om vikariatet, over<br />
telefon (085) 51 761.<br />
-<br />
gishets <strong>Gang</strong><br />
I tiden 12.-15. august neste &r vil det<br />
Mi arrangert en ny Oppdrettcmesse i<br />
Trondheim, opplyser administrerende<br />
direkkw i Fiskeoppdretternes Salgslag,<br />
Odd Steinsb, til <strong>Fiskets</strong> <strong>Gang</strong>. Etter-<br />
som oppdrett er en næring i kraftig<br />
utvikling med stadig nye og fiere leve-<br />
randmer til næringen er det mye m<br />
taler for A utvide Oppdretismessen.<br />
sier Steinsbe. Messen i 1985 vil vente-<br />
lg bli en internasjonal messe og den<br />
ene av de to seminardagene som skal<br />
avvikles i tilknytning til messen vil bli av<br />
internasjonal karakter.<br />
Forsker - vikariat<br />
Nye forskrifter for<br />
fiskernes garantiordning<br />
og A-trygd<br />
Ved Fiskeridirektoratets havforskningsinstitutt er fra 1.8.1984 led4 et<br />
vikariat i ett Ar for forskerlstipendiat. Arbeiriidet mfatter bestandsberegninger<br />
pA bunnfisk i de nordlige farvann og videreutvikling av<br />
bestands- og beskatningsrodelkr.<br />
Stillingen Bnskes besatt med en cand.real eller dr.scient med<br />
hovedfag i fiskeribiologi eller marinbiologi. Were med god bakgrunn i<br />
Fbgjengen har ved kongelig resolusjon<br />
vedtatt nye forskrifter for garantiordningen<br />
for fiskere og for arbeidsledightsaygden<br />
for dem. Hensikten er-<br />
W e og fremst A rette opp uklarheter<br />
vedmende saknaddfister i garantiordstatistikk<br />
eller matematikk vil o& kunne komme i betraktning. Erfaring i<br />
bruk av EDB er rwxivendii.<br />
Den som blir ansatt m& delta i arbeidet med innsamling og behandling<br />
av data, og m& kunne delta i feltarbeklet.<br />
Nærmere opplysninger om stillingen kan f& ved henvendelse til<br />
Fiskeridirektoratets havforskningsinstitutt, tlf. (05) 32 7i 60.<br />
Stillingen vil bli avlmnet etter kvaliikacjoner som 0070 forsker, Itr.<br />
2#26 i statens regulativ, brutto kr. 123-5481162.969 pr. Ar; eller som<br />
1762 stipendiat, ltr. 18/20 i statens regulativ, brutto kr. 1 12.99211 23.548<br />
pr. Ar. Av lenren ghr 2% innskudd i Statens pensjonskasse.<br />
CBknad merket -52184- sendes Fiskeridirekteren, postboks 185,<br />
5001 Bergen, innen 21.7.<strong>1984.</strong><br />
ningen.<br />
Dessuten innfms en noe strengere<br />
praksis for rentebelastning ph forskuddslh<br />
i garantiordningen. Dette<br />
skyldes erfaringer som er vunnet Kil<br />
med ordningen.<br />
Endringene er farst og fremst av<br />
redaksjonell og administrativ karakter.<br />
De medfarer ikke &e utbetalinger fra<br />
noen av ordningene, som begge administreres<br />
av Garantikasen for fiskere.<br />
1 j(<br />
Etter de nye forskriftene mA Mteierl<br />
hmedsrnann enten sta pA blad B i<br />
fiskermanntallet for at garantiordningen<br />
skal gjelde, eller sim& han fylle<br />
Bunnrekord<br />
rekefisket. Finnmark var ogsb i 1983<br />
betingelsene for A komme med i denne<br />
delen av manntallet.<br />
I folge tall som blir lagt fram i Arsberet- det nest starste rekefylket mAR i iland- Kravet om 4 ukers driftstid er tatt ut.<br />
ningen for 1983 fra fiskerisjefen i Finn- brakt kvantum.<br />
Bestemmelsen anses ikke lenger som<br />
mark representerte fjordhret en ny For i avhjelpe den mest akutte ndvendig, ettersom garantilot! nii be<br />
~bunnrekordn nar det gjelder torskefis- situasjonen i torskefiskeriene i Øst- regnes pa grunnlag av standardiserte<br />
keriene i fylket. For Finnmark var det Finnmark ble det i 1983 satt i verk tiltak garantipenoder.<br />
en drastisk reduksjon i forhold til niviet som IikviditetslAneordning for flAten i Det skal heretter betales renter av<br />
for 1980-82. Kvantumet i torskefiske- regionen, erstatningsordning for gam- forskuddsl8n fra den dato IAnet heves<br />
riene er n& ca. 57% av 1977-nivAet. skader fordrsaket av sel, forings- og og fram til det er helt tilbakebetalt.<br />
Reduksjonen i ilandbrakt kvantum pakketilskudd for bedriftene i 0st- Provisjon av forskuddsliln bæres av<br />
fra torskefiskeriene i fylket har i det Finnmark, tilskudd til langtidslagring av Garantikassen.<br />
vesentligste skjedd i Øst-Finnmark. Ut- sei og tilskudd til dobbeltfrysing. Forskriftene for arbeidsledinghetsbyttet<br />
i torskefiskeriene i asifylket var i Ved fiekserisjefens kontor var ar- trygden i fiske er endret på noen fA<br />
1983 urovekkende lavt, heter det i beidsoppgavene i 1983 mange og be- punkter for at de skal bli enklere.<br />
hberetningen. Det lave utbyttet skyl- &e alle sider ved fiskerinæringen. Fiskendepartementet vil med det<br />
des sannsynligvis en kombinasjon av Kontorets rettlednings- og infonnasjon- -e foreta en del mindre endringer i<br />
selpiager, dANq utbytte i de vikhgste svirksomhet har som tidligere i stor forskriftene for feriordningen for fiskesesongfiskeriene<br />
og effektive regule- utstrekning vert basert p& direkte kon- re. Heller ikke disse endringene vil bety<br />
ringer.<br />
takt med brukerne.<br />
at satsene i ordningen endres.<br />
F.G. nr. <strong>13</strong>, uke 28, 1984 371
Effektiviseringsmidler til<br />
I de årlige fiskeriavtalene mellom staten og Norges Fiskarlag<br />
er det avsatt midler som skal gå til tiltak for effektivisering<br />
innenfor fiskerinæringen.<br />
DettasfortrimisviscildepB~~~erhvorerfanngenekan nyttesi<br />
stme deler av fiskerinæringen og ake næringens tatale utbytte. Prioriterte<br />
omrAder for state er tiltak som vil:<br />
- stimulere til mytting av hiil lite utnyttede fiskeslag og W bedre ubiytbng av<br />
tradiile fiskeslag<br />
- stimulere til lainsomt fiske og fiskeproduksjon med akt veid pA htayere<br />
grad av videreforedling<br />
- stimulere til effektivisering av omsetning og markedsfering<br />
Det gis ikke -e til fysiske investeringer (bygg, maskiner. utstyr m.v.)<br />
%ader om -e fra effekaviseringsrnidlene behandles to ganger i tet.<br />
Saknad m& være Fiskendepartementet i hende r'vmwn 1. august eller I.<br />
febnrar. Mader som kommer inn etter &nadsfristens utlap. kan ikke<br />
-nes behandlet far ved neste behandlingsomgang.<br />
Saknaden mB gi fullstendige opplysninger om det omsekte prosjekt.<br />
Retningslinjer for bruk av effekaviseringsmidier og rettleiing for oppsetting av<br />
saknad vil Mi sendt ut som melding fra Fiskeridirekiwen, og kan ellers fAs ved<br />
henvendelse til Fiskeridepartementet. RBd om oppselting av &ad kan f b<br />
ved henvendelse til reitledningstjenesten for fiskerinæringen.<br />
Saknaden sendes til Fiskeridepaitementet, Posboks 81 18 Dep.. 0032 Oslo<br />
1. Merk konvolutten =Effektiviseringsmidler-.<br />
372 F.G. nr. <strong>13</strong>, uke 28. 1984<br />
Retningslinjer for bruk av<br />
midler over statteavtalen<br />
mellom staten og Norges<br />
Fiskarlag til tiltak for effekt-<br />
ivisering.<br />
1. Fonn&<br />
I samsvar med Hovedam for Wehæ-<br />
ringen, mng& 3. juni 1964 melkm staien<br />
ogNorges~~.ckaldetvedutromring<br />
avstaWltakleggesvektpBtiltaksomkan<br />
effeldMserefisket,tihiukMngogomsetni<br />
og som kan fremme en raspneil Unnkling av<br />
nmingen sinn helhei.<br />
I de Wiie avtaler mellom staten og<br />
NorgesFiskarlagmst0ttetiltakforliskeri-<br />
næriqen settes det av el bestemi belep<br />
som skai gA til tiltak for effektmsering av<br />
fiske. iiirkning. omsetning og maikeds-<br />
faMg.<br />
2.mertem~Ibrstme<br />
=e<br />
rinnsvisgistiItiltakcantarsildepBB<br />
- stimulere til ubiytbjng av hittil lite ulnyttede<br />
hskesbgogtilbedreutnyttingavtradi#nelle<br />
liskeslag<br />
-stimuleretillaincomtfiskeoglansan<br />
iiskeproduksjonmedektwktphhayere<br />
m<br />
grad av ling<br />
- siimulere<br />
effeldMsenng av ansetning og<br />
l<br />
smellskal - 'g8tilgjemmfæ-<br />
' '<br />
ing av e P~oyekter sinn repsenterer<br />
en teknisk eller markedmesig<br />
nyhet for norsk fiskerinæring. f.eks. stefte 61<br />
uhnkling av ny teknokgi og mdskwr. og<br />
av nye prosess er og pr od^.<br />
Som hovedregel vil ikke prosjekt av rent<br />
forsknismessig art bli sMtet.<br />
gis fortrinnsvis til piiotJpio&pm<br />
sjekter hvor resultatm rna antas B være til<br />
generell nytte for norsk fiskerinæring. Det er<br />
ikke et tilstreWdg vilkfir for B bli vurdert som<br />
sWtebeettiget at prosjektet er nyit for den<br />
enkeite !&er. Det at en saker har mottatt<br />
-e vil ikke bety at andre kan kreve M e<br />
til samme eller lignende prosjekt En har<br />
fonitStatt at relultater fra pmijdder som<br />
mottar state skal gjrees kjent for andre<br />
interesserte (jfr. pM. 3.3. nedenfor).<br />
Som hovedregel vil ikke prospkter av ren<br />
forslmingsmescig karakter bli stalet. Siette<br />
gis heiier ikke id pmjdckr som vil ha<br />
karak& av ren inntekts-ldrihme. Siette<br />
gis til dekning av kostnader LI<br />
sinnerkiattdeiinerteogavgrenseiitid.<br />
Ordningen omfatter ikke sbab til investerirr<br />
ger i bygg. uWyr m.v. (fysiske hvestem).<br />
1
3. AdminisMng av ordningen. WIW for<br />
tilsløtt<br />
3.1. EtfektMseringsmidlene adminires<br />
av FikeAdefmiemeniei i samrad med<br />
Norges Fiskarlag. Stmrtte gis til prosjek-<br />
ter i offeMg eller privat regi.<br />
-e med effektiviseringsmidlene<br />
ytes til prosjekter i fonn av tilskott.<br />
3.2. Tilskott av effektiviseringsmidlene gic<br />
mait med innti l 50% av kostnadene<br />
for private s0kere. Departementet, i<br />
samrad med Norges Fekarlag. kan i<br />
det enkelte tilfelle fravike denne fordel-<br />
ing, f.eks. i forbindelse med spesiell<br />
risikobetonte prosjekter eller forpro-<br />
sjekter til videreuivikling av ideer.<br />
Ved beregning av stallegrunnlaget for<br />
*er fra private dere er utgang-<br />
spunktet at det kun er de bedriftseksterne<br />
kostnader som kan dokumenteres med<br />
tilbudianbud eller revisoraltestert regnskap<br />
og utgiftsbilag som kan ga inn i prosjektets<br />
kostnadsgrunnlag. For offentlige instilulter<br />
kan gis tilskot med inntil 100% av kost-<br />
nadene.<br />
Beregningsgrunnlaget for utmdling av<br />
sktilen skal fmt og fremst omfatte de<br />
bedriffseksfeme kosbiader. som kan doku-<br />
menieres ved fremlegg av tilbudlanbud.<br />
Heitil kommer bedriftens egeninnsats i pro-<br />
-et. Del m& pkes at bedriftens aimm-<br />
m@e driftsutgifter M e Mir tatt med.<br />
Bedriftens egne utgifter og forberedelser.<br />
urdemkeiser utfm av egne medarbeider.<br />
oppbering og kom(3etanseoppbygging for-<br />
anig kan tas med i beregningmnnlaget.<br />
men seiv tilskottet rnA i den enkelte sak som<br />
havedregei begrenses til 75% av de faldu-<br />
rerte eksterne utgifter som kan kontrolleres<br />
ved utbataungen. Bedriftens egeninnsats<br />
som in- i beregningsgrunnlaget m& kun-<br />
ne dokwmteres pA annen rimelig mate.<br />
Tilskoitel kan ikke i noe Melle Oversoge<br />
ringsmidler skal nomialt inneholde<br />
a. Werens navn og adresse.<br />
b. Pr- av pmjektet.<br />
c. Opplysninger om kjente Utsvarende<br />
proqekterd.<br />
Opplysninger om samarbeidende<br />
instariser og tiltak, om konsulenthjelp<br />
og annen bistand.<br />
e. K w a n (budsjett) for prosiektet.<br />
f. Framdriftsplan og Wsplan for prosjektet.<br />
g. Fullstendig finansieringsplan for<br />
prosjektet, med opplysninger om<br />
andre kilder som blir tilstilet saknad<br />
om finansiering.<br />
Norman skal Wnaden ha disse vedleggene;<br />
a. Regnskap og eventuelt Arsberetning<br />
tor de tre siste Ar.<br />
b. Uttalelser fra faglige konsulenter<br />
m.v.<br />
c. Avtaler om samarbeid med andre<br />
om gjennomfering av prosjektet.<br />
MangeifulR Myke saknader kan ikke<br />
paregnes behandlet.<br />
Departementet gir rettleiing for utfylling<br />
av saknader om tilskott.<br />
4. Behandling av sakmi8r<br />
4.1. S8kMder skai nomialt vaxe Fiskeride-<br />
partementet i hende innen 1. februar<br />
og 1. august hvert &r. Saknaden<br />
sendes M F&cerideparemmiet.<br />
4.2. Fiskerdepartementet avg@ saknade<br />
ne i sam* med Norges Fiskarlag.<br />
giskets <strong>Gang</strong><br />
De tiltak m Mes ckal ha en nokca<br />
4.3. N& det er gitt tilsagn om St0tte. md<br />
entydig tilknytning til fiskerinæfingen og de<br />
den m har Wtt tilsagnet innen 3<br />
omWr av fiskerinæringen som hovedav-<br />
m- etter at meddelelse om tiltalen<br />
mellom Staten og Norges Fiskarlag<br />
sagn er mottatt bekrefte at tilsagnet Mir<br />
gietder for.<br />
nynet.<br />
Ctatte gis M.a. til fdgende typer pro-<br />
4.4. Departementel skai seite en frist for<br />
sjekter:<br />
de fakturerte kostnader.<br />
tiisagnet. Er ikke tiiskottet Mi nyttet<br />
- utvikung av fangstieknikk og bruk av nye 3.3. Ved M e i form av tilskott gjelder som innen fristen, bortfaller tilsagnet og det<br />
ressurser<br />
hovedregel at resultatene av pmjekkt tiistatte bebp tilbakefaec. Tilsagn om<br />
-<br />
skai &es allment tilgjengelige. Er state av effektivkaingsmidler vil nor-<br />
- arbeid med B utvikle. bygge og preve Ut hemmelihold av resultater 0nskelig mal bare Mi gitt for ett &r av gangen.<br />
prdotyper og pilotanmg<br />
med henblikk p4 d ta ut patenter eller<br />
- pr~d~ksjoMobrWldSe og d d n g av d* dler forretningsmessige hen- 5. Nænnere regier om bruk av tilskott<br />
av pmmyperesuitater for d framstille en syn for mig. har Fisk~ementat 5.1. Tilskott av effektiviseringsmidler utbe-<br />
Pfwe=ie<br />
og Norges Fiiag adgang til d kreve tales nmail e4tedcottsvis. A kontooverfering<br />
av resultater for pilotanlegg til utbetalte bdep tilbakebetah og kan utbetalinger skal sta i et rimelig fahold<br />
pmduksjonsanleg9<br />
kalle aIsagn som er gitt tilbake. Etter til framdriftcplanene for pmjekiet.<br />
pmveserie. pmepduksjon i pbtskala &mi og etter departementets, og TilStbise av tilskott gir departemenmarkedsrnesige<br />
forshidier<br />
Norges Fiskarlags næmere vurdering tet og Riksrevisjonen adgang til p&<br />
- markedsintroduksjon og prneproduk- i det enkelie tilfelle vil kravet om at midlene Mir nyllet etler fonnselsion<br />
tilbakebeiaiing og tilbakekalling av til- ningene. OffenUige organer skal fdge<br />
- omstillinger til endrede matkedsforhoki, sagn kunne frafaHes.<br />
de til enhver tid gjeldende regler for<br />
teknokgi, eller andre vil* av betydning 3.4. Fiskeridqmmet og Norges Fi 8konomiing. Pmate Clskoitsfor<br />
fisk&rmringens immhet og kon- skarlag gir standardnlk&r for bruk av motiakere skai legge fram revisorbekkurransemessige<br />
slillim.<br />
tilskott og kan i det enkelte tilfelle reitede oppgaver far tilskottet utbefravike<br />
ctandardvilWene. -<br />
3.5. S8knaden - tales.<br />
Utbetaling av tilskottet finner sea<br />
gjennom Fiskeridirekmatets subsidiekontroll.<br />
Det skal farcs eget regnskap for<br />
procjekter som finansieres av eifektiviswingsmidler.<br />
Disse regnskapene skal<br />
gi utbykk for pmjddets totale virksomhet.<br />
ogd den som finansierec av<br />
andre kilder enn effektMceringsmidler.<br />
6. Rapport m.v.<br />
6.1. Fiskeraeprtementet og Norgec Fi-<br />
skarlag kan kreve d bli holdt orientert<br />
om prosjektets utvikling og framdrift i<br />
form av kortfattede rapporter.<br />
6.2. Blir et prosjekt avbnitt eller ikke gjen-<br />
mfert etter de opprinnelige planene<br />
kan et gitt tilsagn trekkes tilbake eller<br />
begrenses til omfatte deler av et<br />
prosjekt.<br />
6.3. Sluthapporter for prosj&er. og h-<br />
rappott for tiitak som finansieres av<br />
.. .<br />
effekbvwemigsmiiler over flere Ar,<br />
skai sendes i tre eksemplarertil We- w henholdsvk senest<br />
trem8nedercmeratprosjekteter<br />
avskntet. eller innen 1. mars det Ar<br />
SunfGilgeretterdetgretsomtiIsagnet<br />
er giit for.<br />
7. Utlyiende retningsiinjer m.v.<br />
Ftsk-tet kan gi utfyllende<br />
besiemmelser til d i retningsiinjene, og<br />
har adgang til B fravike dem i det enkeite<br />
tilfelle.<br />
F.G. nr. <strong>13</strong>. uke 28, 1984 373
mskets <strong>Gang</strong><br />
FISKERIDIREKTORATET 1<br />
Konsulent<br />
I<br />
Stillingen hnes etter Statens regulativ fra kr. 18-22. brutto pr. Ar kr.<br />
1 12.W. <strong>13</strong>6.1 26 avhengig av tidlire praksis. Det trekkes 2% av<br />
brutto bnn for lovbestemt medlemskap i Statens pensjonskasse.<br />
Interesserte wkere kan ta kontakt med fiskerisjef A. Albrigtsen. tii.<br />
(07) 51 23 88, for nærmere opplysninger om stillingen.<br />
Saknad mrk. ~47184. med koper av vitnemsl og attester sendes<br />
Fiskerisjefen i Trandelag. Boks 4544 Kahrskinnet. 7001 Trondheim.<br />
1 innen 12.7.<strong>1984.</strong> Il<br />
I<br />
Avdelingsingeniar - vikariat 1<br />
Ved Fiskeridirektoratets kontrollverks diktsiaboratorium i Svolvær er<br />
ledy vikariat m 0033 avdelingsingenier i et Ar fra 1.8.<strong>1984.</strong><br />
Arbeidcomr&et for stillingen er mikrobidogisk, kjemi& og sensorisk<br />
anaiyse av fiske og fiskevarer, vann og andre næringsmidler.<br />
Til stillingen kreves utdanning fra universitet dier -oie.<br />
Stillingen hnes etter Statens regulativ i h. 1521, kr. 100.418-<br />
129.554 bmtto pr. år. Mere med hayere akademisk utdanning<br />
innplasseres p& Itr. 18 som utgangspunkt, kr. 112.940. Fra lmnen<br />
trekkes 2% innskudd i Statens pensjonskasse.<br />
Nænere oppiysninger om stillingen kan fåes ved henvendelse til<br />
distriktssjef Svein Johansen eller laboratorieleder Ame Andreassen, tlf.<br />
(088) 70 155, Svolvær.<br />
S8knad mrk. -4Y84~ med kop av vitnemal og aitester sendes<br />
Fiskeridirektiiren, Postboks 185, 5001 Bergen. innen 12.7.84.<br />
I Fiskeridirektoratet, Regnskapkontoret, er det ledig en stilling for<br />
regnskapskyndig forstesekretær. Vedkommende skal delta i arbeidet<br />
med utbetalinglkontroll av sbttemidler til fiskerinæringen m.v. I sam-<br />
band med kontrollarbeidet må det regnes med en del reisevirksomhet.<br />
Det vil bli lagt vekt & heyere Bkonomisk utdanning, men ogsl snkere<br />
med relevant praksis, f.eks. fra revisjonsarbeid, kan komme i betrakt-<br />
ning. Kjennskap til fiskerinæringen er en fordel.<br />
Stillingen lennes etter Itr. 1520 (kr. 100.418-123.496) i statens<br />
regulativ. Wer med mere utdanning hnes etter Itr. 18-22 (kr<br />
112.940- <strong>13</strong>6.126 pr. år) i henhold til nærmere regler. Herfra trekkes<br />
2% innskudd i Statens pensjonskasse. hnen er under regulering.<br />
Nærmere opplysninger ved kontorsjef Bakke, W. (05) 23 03 00.<br />
Wad mrk. -511841 med bekreftet avskrift av vitnem& og aitester<br />
sendes Fiskeridirektaren, postboks 185186, 5001 Bergen. innen<br />
20.7.1 984.<br />
374 F.G. nr. <strong>13</strong>. uke 28. 1984<br />
Vikan<br />
Bjern E. HeimgBrd, Vikan, har<br />
fått godkjent tilvirkingcanlegget<br />
han har leiet for pakking av fers-<br />
kfisk, filiering, tilvirking av tiarr- og<br />
saitfisk og salting av sild. God-<br />
kjenningen gjelder ut 1984 og an-<br />
legget er registrert som nr. M-l 89.<br />
a KvalayvBgm<br />
På betingelse av at rekefangsten<br />
blir levert i Øst-Finnmark, har<br />
Einar Bcitveit, Kvamsay, fatt by-<br />
ve til a drive tdling etter reker<br />
med ds ~Kvaleyvågæ, M-634.<br />
Skulle forholdene endre seg, kan<br />
han bli *lagt A levere reker til<br />
andre anlegg eller omdder.<br />
«Hag& seniorm-<br />
Per O. Hagset, Midsund, har fWt<br />
byve til å tr& etter vassild nord I<br />
f& 62" med UHagset Senior.,<br />
M-16-MD.<br />
.Blanco»<br />
Knut NyMrd, Midsund. har fått<br />
l0yve til å drive tråiiiske etter<br />
vassild nord for 62" med fnis<br />
aBlanai*, M-26-MD.<br />
I Oljelfisk fondet I<br />
Fiskeridirektøren har foreslatt<br />
folgende personer som fiskeriad-<br />
ministrasjonens representanter i<br />
styret for oljelfisk fondet.<br />
Fiskerisjef Birger Larsen, med<br />
fiskerisjef Ola Haaland som vara-<br />
mann.<br />
Fiskerisjef Sven Olsen (Olsen<br />
har mm for tidligere fiskerisjef<br />
Arild Nylund siden september<br />
1981), med varamann fiskerisjef<br />
Asbpm Rasch.<br />
Som varamann for Fiskeridirek-<br />
tiar Hallstein Rasmussen blir ass.<br />
Fiskeridirektnr Viggo Jan Olsen<br />
foreslått gjenoppnevnt.<br />
'<br />
1
Nye produkter og prosesser<br />
fl:iskets <strong>Gang</strong><br />
Wesmar kommer n& med to nye<br />
farge videolodd, et med kort og et<br />
med middels rekkevidde. Produsenten<br />
pastCir at de nye apparatene<br />
skal forsyne fiskeren med n0yakhge<br />
informasjoner til bruk b&k<br />
for fiskeleting og navigasjon.<br />
Med full fargeskala vil brukeren<br />
fA et detaljert bilde av sjmn under<br />
fartayet. Med erfaring vil en operater<br />
kunne identiiisere hvert enkelt<br />
fiskeslag og bestemme den<br />
eksakte dybden fisken befinner<br />
seg i. Det er mulig B se gjenstander<br />
som l i opp til 3.000 fot<br />
under fartrsyet.<br />
Begge de nye modellene har en<br />
vertikal m&r som ved betjening<br />
viser hvilken dybde en bestemt<br />
gjenstand befinner seg i. Det er<br />
mulig B gjm opptak og p4 I<br />
den mAten sammenligne situa- 1<br />
sjoner.<br />
Direktoratet for vilt og fem<br />
kvannsfisk<br />
Former for fiske ener I*,<br />
sjmure og sjfar0ye i sjm og<br />
i Mmog Romsdal fylke<br />
og arter opp fra - For fiske med drivgarn elter eiva og Moaehm i Fræna kommud<br />
i arter gjelder forbudet nord ne, Hildredva i Haram kommune.<br />
for en linje trukket 310 O rettvis- Oppdd&va, R8a elv og Sol-<br />
e i fm i krnum<br />
grunnlinjepunktet nr 65 - EiAgelv i Nesset kommune,<br />
Tmkjæret nord av Siqærkahren Istra ovenfor Istra bru i Rauma<br />
sj8en i Drivavassdraget i SBT-<br />
Tnmdelag fylke<br />
med posisjon 62W.2' nordlig kommune, Rauma ovenfor Ryggbredde<br />
og 5"16,2' 8stI.g lengde - Men i Rauma kommune, Fiksog<br />
Mr for en linje trukket 305" dalselva og Skorgeeiva i Vestnes<br />
Med hjemmel i lov om<br />
og innlandsfisket av 6. mars 1964<br />
§ 64 bokstav j, jfr. kgl.res. av 24.<br />
retlvisende i nordvestlig retning<br />
fra grunnlinjepunktet nr 59 - nordvest-kanten<br />
av Flesa med posikommune.<br />
Øyreelva i Voida<br />
kommune og Storelva i Norangsdalen<br />
i Ørsta kommune.<br />
september 1965, har Direktoratet<br />
for vilt og ferskvannsfisk den 30.<br />
april 1984 fastsatt fralgende forskrifter<br />
for fisket etter laks, sjmure<br />
og sjemye i sjøen og vassdrag i<br />
Møre og Romsdal fylke og sb<br />
yO" 63"5292' bredde<br />
7'49,f' fastlig lengde.<br />
3 2<br />
Amfredningens inntreden for fiske<br />
etter laks, sjeaure og +ernye sd<br />
I alle vassdrag eller deler av<br />
vassdrag i More og Romsdal fylke<br />
som ikke er nevnt ovenfor, og<br />
hvor det gbr laks, sjmure eller<br />
qOwe inntrer<br />
has'en fra 'g med august.<br />
langt disse arter gbr opp fra sjaen<br />
i Drivavassdraget i %r-Trendelag<br />
langt disse går opp i vassdrag fra<br />
sjøen er som falger:<br />
gjelder<br />
kommune.<br />
ikke SmO'a<br />
fylke.<br />
5 1<br />
Alt fiske etter laks, sj~ure og<br />
sjareye i sjøen er forbudt i Mere<br />
og Romsdal fylke i iidsrommet fra<br />
og med 10. juni og til og med 23.<br />
juni.<br />
Fra og med 1. september i<br />
VAgselv, Sande kommune, i<br />
Rauma p& strekningen Elafossen-Rygghølen<br />
i Rauma kommune<br />
og i Driva ovenfor Romfo g&d i<br />
Sunndal og Oppdal kommuner.<br />
Fra og med 5. september i<br />
Farstadelva. Hustadetva, Malme-<br />
5 3<br />
Brudd disse forskrifter er straffbart-<br />
5 4<br />
Disse forskriiter trer i krait straks<br />
og gjelder inntil 1. januar 1986.<br />
F.G. nr. <strong>13</strong>, uke 28, 1984 375
Ibndkdd fisk I Norges Rgnddagri distrikt I tklen In-#VS 1984 etter Innkomne rluttsedkr. Tonn rAfWxW<br />
iTtitvirlret fisk -.- et m -" til rcidiskveld Bbmdubm er ikke med i tabellene).<br />
-<br />
Uke 1 Uke 2 l alt Kvanta 1984 bniM til - 1<br />
nskesort 7-lm 1(+2W!i p.21/5 p. 2015 F m Silig m kkl&e-<br />
1983 1984 fiskefor 7.W P2<br />
Tonn Tonn Tonn Tom Tonn Tom Tonn Tam Tonn Tonn Tom<br />
Pn'9sone 1 - Fmnmalkl<br />
Torsk ................. 58 420 4972 5932 83 4 982 643 214 - 1 o -<br />
Sloei - - - - - M .................<br />
- - - -<br />
Hyse ................. 5 31 510 419 20 396 1 3 - -<br />
Sei ................... 1 55 763 442 28 405 1 9 - - - m Y<br />
Brosme ............... 1 2 41 30 2 18 3 8 - -<br />
Lange - - - o - - A ................<br />
O - - - e<br />
Baange .............. - - - - - - - - - -<br />
Lyr - - - - - - M ...................<br />
- - -<br />
A - - 2<br />
Hvitang - - - - - - M ...............<br />
- -.<br />
M L* ................ - - - - - - - - .l<br />
Kvae ................ - - O O O - - - - -<br />
- - - J<br />
Biheite ............. 23 25 60 60 1 59 M<br />
Rwlspette ............ - 3 o - O - - - - -<br />
Div.nynaefisk ......... - - - - - - - - - -<br />
Stehbit ............... 7 9 104 44 O 29 - - 14<br />
Uer .................. O 6 84 112 38 73 1 - - - -<br />
Rogr@ks - - - - - M ............<br />
- - - - -<br />
Emfmb - - - - M A ..............<br />
- - - -<br />
- - - - - M .......... - - - - i<br />
Bnigde ............... - - - - - - - - - - -<br />
Piggh& ............... - - - - - - - - - -<br />
sktm&e .......... - - - 1 - - - - - 1 -<br />
Ai - - - - - - A ....................<br />
- - - -<br />
Aldrar ................ - - o - - - - - - - -<br />
- - -<br />
......... - - - - - - - -<br />
- - i .........<br />
7- Krebbe ............... - - - - - A<br />
- HluIwner<br />
m !5@mp - - --<br />
- - -<br />
i<br />
I<br />
1-L<br />
- m<br />
Reke .................<br />
-0auspesifisert ...<br />
Ialt ..................<br />
496 1663 2845 5271<br />
12 39 - 653<br />
603 2249 9384 12962<br />
- 5 271<br />
261 19<br />
432 11251<br />
A<br />
A<br />
648<br />
- - 373<br />
234 - 397<br />
-<br />
-<br />
nL
~ f t s l r i ~ o g c w ~ d i s t r i l d i t i b n l ~ - ~ l # ~ ~ ~ h n k o n n e d u a t b e a # . ~ ~<br />
(iitvirket fisk er omregnet rii til Eipm&Mm er ikke ildre i i).<br />
C<br />
.m91 Uke2 I an K m 1984 kuld til<br />
nskesort 7-<strong>13</strong>5 14-2Q15 pr. 2115 pi. 2Q15 Fersk. FiySng Saltng Henglig kbfne- m Og Mel Og<br />
1983 1984 oIdsme ............... 12 39 832 703 14 <strong>13</strong> 329 347 - O -<br />
Larige ................ O 2 32 38 O 1 36 1 - - -<br />
BLglange .............. O 1 9 6 O O 4 1 - - -<br />
Lyr ................... - - - o o O o<br />
Hviuing ............... - - - - - - -<br />
Lysng - - - - - - - -<br />
-<br />
- - -<br />
- - -<br />
-<br />
-<br />
- -<br />
................<br />
Kveite ................ 1 O 16 14 <strong>13</strong> 1 - - - - -<br />
el&k~eb ............. 42 09 102 231 14 217 - - - -<br />
Fledspette ............ - O 2 6 5 1 - - - -<br />
Div.tlyndre(idc ......... - - - o o - - - - o -<br />
Slenbit ............... 5 20 91 52 8 44 - - o -<br />
Uer .................. 11 35 422 559 200 356 O - - 4 -<br />
Rognl
-<br />
Handbrakt fisk i Norges R1Hiddags distrikt i tiden In-#YS 1984 etter Innkomne duttsedh. Tonn MsicmW<br />
mivirket fisk er omregnet til r&Mwht BiproaiMsne er ikke med i tabellene).<br />
Uke1 Uke2 l alt Kvanta 1984 kuM til<br />
F m 7-<strong>13</strong>15 lem p. 2115 pr. 2(Y5 Ferrk F m SalDing Henging Dyre- og Mel og<br />
1983 1984 Wfiskefor*<br />
Tann Tann Tonn Tam Tonn Tan Tom Tom Tomi Tonn Tom<br />
7B-<br />
Torsk ................. 25 40 2167 1829 498 518 351 400 61 1 -<br />
skrei ................. - - - - - - - - - - -<br />
Hy~a ................. 3 9 275 286 165 100 O 3 18 O -<br />
Sei ................... 79 68 2265 3339 <strong>13</strong>3 <strong>13</strong>07 1421 390 86 O -<br />
Brrrsme ............... 5 48 254 456 16 12 73 325 29 1 -<br />
Lange ................ 3 20 208 146 3 O 128 10 5 -<br />
w .............. 18 23 127 98 O 25 48 25 O O 11<br />
Lyr ................... 4 9 104 <strong>13</strong>7 88 18 6 O 25 -<br />
-<br />
Hviaing ............... - - - - - - - - - -<br />
j<br />
Lysi. ................ - - - - - - - - - - -<br />
Kveite ................ 1 1 <strong>13</strong> 10 8 1 - - - - -<br />
Bwwte ............. - - o - - - - - - -<br />
AedspeZie ............ O - 6 7 7 O - - -<br />
m. ftyndrefisk ......... - - O o O - - - - - = Steinbit ............... O O 2 1 1 O -<br />
O o -<br />
Ver .................. 3 20 168 121 111 10 O - O -<br />
Rognlpeks ............ - - - O - - - - - O -<br />
BreiRaW .............. 1 1 6 6 4 2 - - O - - a<br />
Maicreim .......... - - - - - - - - -<br />
Bnrgde ............... - - - - - - - A - - 14<br />
PiggM ............... - O 7 1 1 - - - - - -<br />
- - - - - - - - - - -<br />
v.:::::::::: - - - - - - - - - - -<br />
Akkar ................ - - 59 1 O l - - - - -<br />
Krabbe. - - - - - - -<br />
qwEIp6 .............. - - 4 - - - -<br />
Reke ................. - 2 45 50 42 8 - - - -<br />
Torsk ................. 28 29 1274 678 306 92 225 37 17 - -<br />
Skrei ................. - - - o - o - - - - -<br />
Hyse ................. <strong>13</strong> 14 293 329 287 31 1 1 9 - -<br />
Sei ................... 356 319 5 878 69 3444 2349 15 O 1 -<br />
Bmme ............... 16 IS1 :% l471 2 O 536 938 O - -<br />
Larige ................ 24 39 494 409 3 23 353 31 - - -<br />
Balange .............. 8 24 115 99 O O 65 34 - - -<br />
Lyr ................... 7 4 88 123 114 1 O - 8 - -<br />
Hvitaig ...r........... - - - - - - - - - - -<br />
Lysing ................ - - - -u - - A - - - - -<br />
Kveiits ................ 2 1 5 6 3 2 - - - - -<br />
L H""mW - O o o I -<br />
Blheite ............. - - 3 4 - 4 - - - - -<br />
Redspette ............ - - 3 6 6 O - - - - -<br />
Div.flyndrefisk ......... o o 2 o O - - - - - -<br />
Steinbit ............... O O 5 5 4 1 - - - -<br />
Uer .................. 15 6 44 78 47 30 O - - - -<br />
Rognkjeks ............ - - - - - - - - - -<br />
~~ei~abb .............. 1 O 5 a 6 2 - - - - -<br />
~1~ .......... - - - - - - - - - - -<br />
&ugde ............... - - - - - - - - - - -<br />
Piggha ............... - - 1 O O - - - - - -<br />
..........<br />
-<br />
r.<br />
telRokke - - 2 - - - - - - -<br />
.................. - - - - - - - - - - -<br />
Akkar ................ - - 4 2 - - - - - 2 -<br />
Krabbe - - - - - - - - - -<br />
...............<br />
Hummer .............. - O O O - - - - -<br />
Sjekreps .............. - - - - - - - - - - -<br />
Reke ................. O O O 1 1 - - - - -<br />
Arnietoguspesifisert... 346 51 1144 881 11 733 -. 2 - <strong>13</strong>5 -<br />
Ialt .................. 815 619 7464 9984 860 4364 3530 1058 55 <strong>13</strong>8 -<br />
Prissone 1 og 2 amfatter Finnmark, (1) Tana og Varanger og Va& snw&WeM, (2) Hammerfest og Alta corenskriverier.<br />
Prissona 3. hele Troms iyike.<br />
3Pnssone4. 5og6omf~Nordlrvid(4)V~sorenskrivenwntattdenddav~ henetlsanliipBaust-VAgay, (5)den<br />
delavHadselhened~Aust-V~,Lofoten,OtoZen(unntatthenedeneGraEerigenogSalangen),ogSaltensorensl
Mk brakt i iand i tiden 1/1-20!5 1984 i distri- til h(@ mlps1.0.<br />
Uke1 Uke2 l alt Kvanta 1984 brukt til<br />
nskesort 7-1, 14-nY6 p.m Fnshp m Henging y m<br />
19a3<br />
Tonn Tonn Tonn Tonn Tonn Tonn T m Tonn T m Tonn TUM<br />
SkagenaMiskN<br />
- - - -<br />
T& ................. 14 17 577 477 312 142 22 - - - - - - -<br />
Ckrei ................. - - - -<br />
75 126 82 44 o - - -<br />
Hyse ................. 5 6 - -<br />
36 393 319 <strong>13</strong>9 173 8 - -<br />
Sei ................... 31<br />
1 3 1 - - - -<br />
Brosme ............... O O 8 5<br />
A 49 12 - - -<br />
Lange ................ 5 4 116 82 21<br />
2 1 - - - -<br />
BiBhnge .............. o o 3 3 1<br />
2 202 165 <strong>13</strong>3 30 1 - - - -<br />
Lv ................... 4<br />
8 8 - - - - -<br />
16<br />
HntDing ............... O O 9 - - - - - - - - - -<br />
Lysing ................ - -<br />
6 - - -<br />
Kveite ................ O O 7. 6<br />
- - - - - - -<br />
Buveile ............. - - - -<br />
3 - - - - - -<br />
R8dspette ............ O O 4 3<br />
33 - - - - -<br />
DN. ftyndrefisk ......... 1 1 29 33 - -<br />
5 - - - -<br />
Steinbit ............... O O 5 5 - -<br />
o - - -<br />
Uer .................. o O O O<br />
- - - - - - -<br />
Rognlpeks ............ - - - -<br />
22 - - - - - -<br />
BreiRabb .............. 1 1 25 22 -<br />
- - - - - - - -<br />
.......... - - - - - -<br />
Bnigde ............... - - - -<br />
- - - - - -<br />
PigghA ............... 4 4 70 49 49<br />
15 - - - - -<br />
Skate/& ........... 1 1 18 15<br />
- -<br />
Al O - - -<br />
.................... o o o O<br />
- - - - - - -<br />
Al- ................ - - - -<br />
- - - - - - -<br />
Klabb ............... - - - -<br />
- - - - - -<br />
Humner ...... - - 1 1 1 - - - -<br />
- Cyaszqis ...... o o 4 3- -3 -<br />
36 2312 i 182 ai - 91 1 - -<br />
Reke ................- 39 - -<br />
63 765 453 447 6 - - -<br />
Annet(i.fprdsild .... 52<br />
157 171 4624 2964 1552 457 44 - 91 1 - -<br />
l att<br />
..................<br />
Rogaland--@=@=<br />
190 317 226 9 82 - - -<br />
Torsk ................. 33 -<br />
- - - - - - - - - -<br />
skrei .................<br />
10s 205 205 - - - - - -<br />
Hyse ................. 8 -<br />
- - -<br />
2 597 2 178 1 503 568 -<br />
Sei. ................... 540 - 107<br />
5 24 - - - -<br />
Brosme ............... 6 - 31 29<br />
7 - 66 - - -<br />
Lange ................ <strong>13</strong> - 63 73<br />
4 - 2 o - - -<br />
Bwange .............. O - 8 5<br />
86 - - - - - -<br />
Lyr ................... 7 - <strong>13</strong>5 86 - -<br />
22 - - - -<br />
Hviwlg ............... 2 - 9 22<br />
A 46 - - - - -<br />
Lysing ................ <strong>13</strong> - 37 46<br />
- - - - -<br />
Kveite ................ o - 1 1 1<br />
- - - - - -<br />
Blheiu? ............. - - -<br />
3 - - - - -<br />
Fledspette ............ - 3 3<br />
2 - - - - - -<br />
Div. iiyndrefick .........<br />
O - 1 2<br />
3 - - - - - -<br />
Steinbit ............... 1 - 2 3<br />
o - - -<br />
Uer .................. o - 1 1 1<br />
- - - - - - -<br />
Rognlrjeks ............ - - - -<br />
70 - - - - -<br />
&.eiAaw 12 - 46 70<br />
.............. - - - - - - -<br />
..........<br />
- - - - - - - - - -<br />
Makrdlsterje - - -<br />
erUgd8 ...............<br />
203 232 232 - - - - - -<br />
Piggha ............... 12 -<br />
- -<br />
22 - - - -<br />
3 12 22<br />
d r-.::::::::.:<br />
- o - - - -<br />
d o o<br />
- - - - - - -<br />
Akkar ................ - - - -<br />
o - - - - - -<br />
Krabbe ............... - - 5 o<br />
- - - - - -<br />
Hummer .............. O - 2 o o - - - - - -<br />
Sjekreps .............. O - O O<br />
1 095 695 695 - - - - -<br />
.................<br />
Reke 49 -<br />
44 - - -<br />
Annei og uspecifisert ... 4 - 36 44<br />
4584 4035 3177 577 281 O - - -<br />
Ialt .................. 703 -<br />
F.G. nr. <strong>13</strong>. uke 28, 1984
I Hunmei<br />
I<br />
Fisk brakt i land i tiden 1n-2W5 1984 i distriktene tll felgende salgdag.<br />
~iskesort<br />
Uke1 Uke2 l alt<br />
7-<strong>13</strong>15 i~-m U. 2215 a. 20/5<br />
'1983 '1984<br />
Fersk Frvsinri - -<br />
Kvanta 1984 kuld til<br />
Salong - Henging - - Henne- Dyre- og Mel og<br />
fhfOr- Oh-<br />
Tonn Tonn Tonn Tom Tom Tonn T m Tonn Tonn Tann Tonn<br />
StHordafWk<br />
Torsk .................<br />
Skei .................<br />
Hyse .................<br />
Sei ...................<br />
Brosme ...............<br />
Lange ................<br />
Bmange ..............<br />
Lyr ...................<br />
Hntong ...............<br />
Lyshg ................<br />
K* ................<br />
Bwwite .............<br />
Ftmkpae ............<br />
Div. flyndrefisk .........<br />
Steiibit ...............<br />
Uer ..................<br />
Rognlrjeks ............<br />
Bminabb ..............<br />
..........<br />
Bnigde ...............<br />
RggM ...............<br />
P??.:::::::::::<br />
Aldrar ................<br />
Krabbe ...............<br />
..............<br />
. Siekeps ............<br />
Ra .... v<br />
...<br />
AnMoguspesifisert<br />
l alt ..................<br />
-0gWFskesalsleg<br />
Torsk ................. 520<br />
Skei ................. -<br />
Hyse ................. 120<br />
Sei ................... 900<br />
Brosme ............... 30<br />
Lange ................ 70<br />
8i8knge .............. 20<br />
Lyr ................... -<br />
Hvitthg ............... -<br />
Lysing ................ -<br />
Kveile ................ -<br />
Bwveib ............. 10<br />
Ralspelte ............ -<br />
Div.ftynbefisk ......... -<br />
Steinbit ............... -<br />
Uer .................. 250<br />
Rognl
I<br />
-<br />
Fisket etter sild, brisling, makrell og industrffidr pr. 1716 1984<br />
I uken I uken l alt Kuanta 1984 bniM til<br />
4-1OJ6 11-17/6 h. 1916 Pr. 1716 Fersk Flyshg Salong Herme- Dyre- og Mei og<br />
m- - 1984 1984 1983 1984 U
Wmsel av viktige fisk- og fiskeprodukter mars 1984 fordelt p4 land<br />
Ett6f~Sentralbyrasm8nedsoppgave<br />
Mars- Mars-<br />
Vare og land Vare og land Vare og land<br />
Tonn Tonn Tonn Tonn Tonn<br />
FarskelYerkjeltfisk Frankrike ............... 115 326 Storkit-og N..lrland ..... 1<br />
ellers inkl . fileter Hellas .................. 59 253 UmitOnai-Guinea ....... -<br />
Danmark ............... 680 2510 Italia ................... 762 1456 DenArabiskeRep.Egypt -<br />
9venge 166 414 Porhigal - . Gambia ................ .<br />
................ ................<br />
Beigia Luxembourg ..... 77 275 Spania ................. 254 506 Mosambik .............. .<br />
............... .............. ........,........<br />
Franicri
Mengde- og verdiutbyttet av det norske fisket i Januar 1983 og <strong>1984.</strong> Rund vekt.<br />
Quantity and value of the Nomegian F i<br />
in Januafy 1983 and <strong>1984.</strong> Nominal catch<br />
- cga&aOanr Nomna(ca&Ji Naninalcahji f r e s h ~ 9 n g s l i l b n g ~ ~ ~<br />
canmig<br />
Januar Januar ising og opp<br />
F-ogedWl 1983' 1984' fersk her- maling<br />
Species and srrles Rwdvekt Rund vekl b& frysing hen- salong m&- m.v. a*<br />
FWemkr Specres: Tonn 1000kr Tom 1OOOkr Tom TOM Tain Tonn Tom Tann Tom<br />
k Ed ........................... O 31 O 11 O - - - - - -<br />
HavBi Coriger .................... - - O o -<br />
A A O - -<br />
~sabim,Seaowt .... - - - - - - A -<br />
Loddecapelin ................... p9811 110903 <strong>13</strong>9381 96725 - 75 - - - <strong>13</strong>9 306 -<br />
lm<br />
- -<br />
Sbsm/vassad shrsmtilt ......... 1 2 2 3 2 - - - - - -<br />
Div.mUnspec.kwt ......... - - - - - - - -<br />
A Kveite #W&uf .................... 15 264 <strong>13</strong> 244 12 O - O - -<br />
Rsdspette Plaia, ................. 24 90 28 110 23 5 - - - - -<br />
BlOkvaiteGnwnb~ihalian ........ 11 39 34 1 26 - 34 - - - - -<br />
Cniarffyndre WBd, ................ 12 72 17 1 0 17 - - - - -<br />
knenffvndra OUmrliraiiIJ, ........ 1 10 7 42 6 O - A 1 O -<br />
BnrPneTusk ..................... 10<strong>13</strong> 3175 832 2363 29 152 388 219 44 1 -<br />
SkmiSpamUgaod.. ...........-. 3600 <strong>13</strong>473 321 4866 107 320 53 036 6 - -<br />
VBitorsknimnark-UJd ...... - - - - - - - - - - -<br />
AmmtwskUhcud ............ 20298 72464 ="l7582 69715 1864 7719 596 7334 63 5<br />
Lysing m e ..................... 4 15 9 44 9 - O - - - - -<br />
Lange h g ...................... 141 586 250 10<strong>13</strong> 23 26 3 185 12 O -<br />
wang8Bkreling ................ 33 1<strong>13</strong> 9 33 1 1 1 7 O - -<br />
HyaeHaddock ................... 2528 7611 2278 7698 726 <strong>13</strong>81 100 17 52 O<br />
Seim ....................... 6369 16016 10903 23788 2862 2973 429 4549 45 44 -<br />
Lyr Poaiid
I<br />
-<br />
HAVF.<br />
sier TurleCf Sdberg på Jakta<br />
Fiskeoppdrett som bruker ST 40 til<br />
sm8PSsken; S 33 fargef& laks og<br />
ST 43 miljafOr laks til matfisken.<br />
l Han har også f&et stamfisken sin<br />
I rned ST 34 kombi hele det siste<br />
Vanligvis har jeg ett års fisk<br />
msnittlig 2 kg, og 7 kg<br />
ng med bare tørrfor, sier<br />
Prioritert blad