46 For de minsta.qxd
46 For de minsta.qxd
46 For de minsta.qxd
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>46</strong> <strong>For</strong> <strong>de</strong> <strong>minsta</strong>.qxp 05-10-20 08.55 Sida 410<br />
410
<strong>46</strong> <strong>For</strong> <strong>de</strong> <strong>minsta</strong>.qxp 05-10-20 08.56 Sida 411<br />
Hvilken Hästensseng passer best for <strong>de</strong>g?<br />
<strong>For</strong> <strong>de</strong> minste.<br />
Hånd i hånd med at <strong>de</strong>n våkne <strong>de</strong>len av<br />
døgnet blir mer intensiv og rask, blir<br />
naturlig, skjønn nattesøvn et stadig viktigere<br />
vilkår for at vi skal trives med livet.<br />
Si<strong>de</strong>n 1852 har vi ved Hästens benyttet<br />
naturmaterialer i våre produkter. Tykk,<br />
myk bomull, ekte tagl og mykt, rent dun er<br />
hovedbestand<strong>de</strong>lene i vårt barnesortiment.<br />
”Gi barna<br />
en <strong>de</strong>ilig start<br />
på livet.”<br />
Hästens barnemadrasser i bomull eller<br />
ekte tagl er ny<strong>de</strong>lige som liggeun<strong>de</strong>rlag.<br />
De absorberer barnets varme, naturlige<br />
fuktighet og lufter seg selv. Tagl-madrassene<br />
har en naturlig spenst og returelastisitet.<br />
Taglet gir en naturlig fuktavledning<br />
uten at <strong>de</strong>t skjer noen kon<strong>de</strong>nsering.<br />
Madrassene kan brukes separat<br />
eller i kombinasjonen overmadrass med<br />
tykk madrass som un<strong>de</strong>rlag.<br />
Hästens barneputer og barnedyner er<br />
stoppet med et spesielt mykt, hvit gåsdun.<br />
Dunet er omsorgsfullt vasket og sterilisert.<br />
Dunet gir en varm naturlig temperatur<br />
samtidig som <strong>de</strong>t puster.<br />
Velg også mellom en rekke tilbehør;<br />
barnepyjamas, barnemorgonkåpe, barnesengeklær,<br />
m.m.<br />
411
<strong>46</strong> <strong>For</strong> <strong>de</strong> <strong>minsta</strong>.qxp 05-10-20 08.56 Sida 412
<strong>46</strong> <strong>For</strong> <strong>de</strong> <strong>minsta</strong>.qxp 05-10-20 08.57 Sida 413<br />
Hvilken Hästensseng passer best for <strong>de</strong>g?<br />
<strong>For</strong> <strong>de</strong> minste.
<strong>46</strong> <strong>For</strong> <strong>de</strong> <strong>minsta</strong>.qxp 05-10-20 08.57 Sida 414<br />
Hästens sortiment for <strong>de</strong> minste absorberer<br />
barnets varme, naturlige fuktighet,<br />
lufter seg selv og gir en <strong>de</strong>ilig søvn.<br />
414
<strong>46</strong> <strong>For</strong> <strong>de</strong> <strong>minsta</strong>.qxp 05-10-20 08.57 Sida 415<br />
Hvilken Hästensseng passer best for <strong>de</strong>g?<br />
<strong>For</strong> <strong>de</strong> minste.<br />
415
<strong>46</strong> <strong>For</strong> <strong>de</strong> <strong>minsta</strong>.qxp 05-10-20 08.57 Sida 416<br />
Hästens Gitterseng oppredd med med Hästens Original og Mono Barnesengetøy.<br />
Hästens Juniorseng med to innebyg<strong>de</strong> skuffer un<strong>de</strong>r sengen.
<strong>46</strong> <strong>For</strong> <strong>de</strong> <strong>minsta</strong>.qxp 05-10-20 08.57 Sida 417<br />
Hästens 60x120 cm<br />
Gitterseng<br />
eik<br />
Materiale Oljet eik. Si<strong>de</strong>r av eikefinér.<br />
Hvilken Hästensseng passer best for <strong>de</strong>g?<br />
<strong>For</strong> <strong>de</strong> minste.<br />
Hästens 25x35 cm for barnevogn 35x55 cm for barneseng<br />
Original<br />
putetrekk i blårutet ❑ ❑<br />
100% bomull<br />
Hästens 55x70 cm for barnevogn 100x130 cm for barneseng<br />
Original<br />
dynetrekk i blårutet ❑ ❑<br />
100% bomull<br />
Hästens 25x35 cm for barnevogn 35x55 cm for barneseng<br />
Mono<br />
putetrekk med vinge i hvitt ❑ ❑<br />
100% bomullspoplin<br />
Hästens 55x70 cm for barnevogn 100x130 cm for barneseng<br />
Mono<br />
laken i hvitt ❑ ❑<br />
100% bomullspoplin<br />
Hästens 90x200 cm<br />
Juniorseng<br />
med to innebyg<strong>de</strong> skuffer un<strong>de</strong>r sengen.<br />
Materiale Ho<strong>de</strong>- og fotgavl i bjørkfinér.<br />
❑<br />
❑<br />
Hästens Gitterseng.<br />
Hästens Barnesengetøy Original.<br />
Hästens Barnesengetøy Mono.<br />
Hästens Juniorseng.<br />
417
<strong>46</strong> <strong>For</strong> <strong>de</strong> <strong>minsta</strong>.qxp 05-10-20 09.01 Sida 418<br />
Hästens Barneovermadrass BV/BJX.<br />
Hästens Tykk Barnemadrass. Hästens Barnemadrassbeskyttelse.
<strong>46</strong> <strong>For</strong> <strong>de</strong> <strong>minsta</strong>.qxp 05-10-20 09.01 Sida 419<br />
Hästens BV<br />
overmadrass i bomullsvatt<br />
H. cm 2,5<br />
Hästens BJX<br />
overmadrass i tagl<br />
(A-luksus tagl og bomull) H. cm 2,5<br />
Hästens Tykk<br />
overmadrass i bomullsvatt<br />
Kanthøy<strong>de</strong> 4 cm<br />
Hästens Tykk<br />
overmadrass i tagl<br />
(A-luksus tagl og bomull) Kanthøy<strong>de</strong> 4 cm<br />
Hästens<br />
Madrassbeskyttelse<br />
100% bomullsfrotté<br />
Hästens<br />
Madrassbeskyttelse<br />
bomullsvattert<br />
Hvilken Hästensseng passer best for <strong>de</strong>g?<br />
<strong>For</strong> <strong>de</strong> minste.<br />
Hästens Barnemadrasser.<br />
40x80 cm til barnevogn 60x120 cm til barneseng<br />
❑ ❑<br />
❑ ❑<br />
❑ ❑<br />
❑ ❑<br />
Farge Standardstoffet på Hästens barneovermadrasser er blårutet. Du kan også velge andre stoffer på din Hästens barneover<br />
madrass, se si<strong>de</strong> 49.<br />
Hästens Barnemadrassbeskyttelse.<br />
40x80 cm til barnevogn 60x120 cm til barneseng<br />
❑ ❑<br />
❑ ❑<br />
Info Madrassbeskyttelsen, eller sengebeskyttelsen som <strong>de</strong>t også kalles, er en praktisk <strong>de</strong>talj i soveutrustningen som beskytter<br />
madrassen.<br />
De legges på overmadrassen og tjenestegjør som beskyttelse un<strong>de</strong>r lakenet. Fire hjørnebånd hol<strong>de</strong>r beskyttelsen på plass.<br />
419
<strong>46</strong> <strong>For</strong> <strong>de</strong> <strong>minsta</strong>.qxp 05-10-20 09.01 Sida 420<br />
Hästens Barnepute 25x35 cm. Hästens Barnepute 35x35 cm.<br />
Hästens Barnedyne 55x70 cm. Hästens Barnedyne 100x130 cm.
<strong>46</strong> <strong>For</strong> <strong>de</strong> <strong>minsta</strong>.qxp 05-10-20 09.01 Sida 421<br />
Hästens Bæreevne 8-10 25x35 cm til barnevogn<br />
700 barnepute Ca 100% europeisk 35 g<br />
Hvilken Hästensseng passer best for <strong>de</strong>g?<br />
<strong>For</strong> <strong>de</strong> minste.<br />
dunpute gåsdun ❑<br />
Linje Lyx stoff i 100% bomull<br />
Hästens Bæreevne 8-10 35x55 cm til barneseng<br />
700 barnepute Ca 100% europeisk 75 g<br />
dunpute gåsdun ❑<br />
Linje Lyx stoff i 100% bomull<br />
Hästens Bæreevne over 10 55x70 cm til barnevogn<br />
barnedyne Over 90% hvitt nord- 2x3 ruter, 80 g<br />
dundyne europeisk gåsdun ❑<br />
Linje Lyx stoff i 100% bomull<br />
Hästens Bæreevne over 10 100x130 cm til barneseng<br />
barnedyne Over 90% hvitt nord- 3x4 ruter, 210 g<br />
Hästens barneputer<br />
Hästens barnedyner.<br />
dundyne europeisk gåsdun ❑<br />
Linje Lyx stoff i 100% bomull<br />
421
<strong>46</strong> <strong>For</strong> <strong>de</strong> <strong>minsta</strong>.qxp 05-10-20 09.01 Sida 422<br />
Hästens Barnepyjamas, blårutet.<br />
Hästens Barnepyjamas,<br />
blårutet.<br />
Hästens Barnepyjamas,<br />
hvit.<br />
Hästens Barnemorgenkåpe. Hästens Barneba<strong>de</strong>cape.
<strong>46</strong> <strong>For</strong> <strong>de</strong> <strong>minsta</strong>.qxp 05-10-20 09.01 Sida 423<br />
Hvilken Hästensseng passer best for <strong>de</strong>g?<br />
<strong>For</strong> <strong>de</strong> minste.<br />
Hästens Størrelse: 80, 90, 100, 110, 120, 130, 140, 150<br />
Barnepyjamas<br />
Bomull. Hvit eller blåhvit-rutet.<br />
Hästens One size<br />
Barnemorgenkåpe<br />
Bomullsfrotté. Hvit, kantet med ruter.<br />
Hästens One size<br />
Barneba<strong>de</strong>cape<br />
Bomullsfrotté. Hvit, kantet med ruter.<br />
❑<br />
❑<br />
❑<br />
Hästens Barnepyjamas.<br />
Hästens Barnemorgonkåpe.<br />
Hästens Barneba<strong>de</strong>cape.<br />
423
47 Valbefinnan<strong>de</strong>.qxp 05-10-20 10.56 Sida 424<br />
424
47 Valbefinnan<strong>de</strong>.qxp 05-10-20 10.57 Sida 425<br />
Velbefinnen<strong>de</strong>.<br />
Søvnen – en forutsetning for livskvalitet. si<strong>de</strong> 426<br />
Hva ellers vet vi om ryggen? si<strong>de</strong> 450<br />
Go<strong>de</strong> råd fra naprapaten og kiropraktoren. si<strong>de</strong> 472<br />
Hva er viktig når <strong>de</strong>t gjel<strong>de</strong>r seng og sovemiljø? si<strong>de</strong> 478<br />
425
48 Somn.qxp 05-10-20 13.38 Sida 426<br />
426
48 Somn.qxp 05-10-20 13.38 Sida 427<br />
Velbefinnen<strong>de</strong>.<br />
Søvnen<br />
– en forutsetning<br />
for livskvalitet.<br />
Søvnen og <strong>de</strong>ns natur har alltid fascinert<br />
mennesket. I gjennomsnitt tilbringer vi ca<br />
en tredje<strong>de</strong>l av våre liv i drømmeland.<br />
Søvnen utgjør en slags gjenhenting for<br />
kroppen som påvirker vår helse så vel<br />
fysisk som mentalt.<br />
Søvnproblemer rammer <strong>de</strong> fleste mennesker<br />
en eller annen gang i livet. I<br />
dagens samfunn er <strong>de</strong>t veldig vanlig at<br />
søvnen forstyrrese på grunn av stress<br />
eller relasjonsproblematikk. Oppimot<br />
hver femte person li<strong>de</strong>r av sønvforstyrrelser.<br />
Vårt søvnbehov er individuelt og<br />
endres i løpet av livet. Fra å behøve nesten<br />
hele døgnet som nyfødt, minsker<br />
søvnbehovet jo eldre vi blir, i 20-25-årsal<strong>de</strong>ren<br />
har soveti<strong>de</strong>n stabilisert seg, før<br />
<strong>de</strong>n synker ned til 4-5 timer etter som<br />
livets høst nærmer seg.<br />
”<strong>For</strong>andre livet ditt<br />
ved å forandre<br />
natten din...”<br />
Søvnen påvirker vår helse positivt, bå<strong>de</strong><br />
på kort og lang sikt. En god søvn stimulerer<br />
kroppen vår på flere forskjellige vis.<br />
Kroppen: Ved å gi seg selv en kvalitativt<br />
og kvantitativt god søvn, gis <strong>de</strong>t forutsetninger<br />
for å redusere faren for å bli<br />
offer for hjerte-karsykdommer. En god<br />
søvn styrker immunforsvaret vårt, hvilket<br />
medfører at vi lettere kan stå imot<br />
forskjellige typer infeksjonssykdommer.<br />
Følelseslivet: Indivi<strong>de</strong>r som sover<br />
godt har redusert fare for å bli rammet av<br />
forskjellige typer <strong>de</strong>presjonssykdommer.<br />
Intellektet: En kvalitativt god søvn<br />
bidrar til at en blir mindre irritert og har<br />
lettere for å konsentrere seg, samt at en i<br />
mindre grad rammes av hukommelsesproblemer.<br />
Dagtrøtthet som følge av dårlig<br />
søvn medfører fare for å sovne i løpet<br />
av dagen, hvilket øker faren for f.eks. trafikkulykker.<br />
Aldring: Ved å forsøke å unngå negativt<br />
stress, samt skape forutsetninger for<br />
en god søvn, er <strong>de</strong>t mindre fare for å bli<br />
rammet av hjerte-karsykomm<strong>de</strong>r, hvilket<br />
påvirker livsleng<strong>de</strong>n vår positivt, bå<strong>de</strong><br />
kvalitativt og kvantitativt.<br />
Skjønnhet: Un<strong>de</strong>r søvnen, fremfor alt<br />
<strong>de</strong>n perio<strong>de</strong>n hvor vi drømmer, slapper vi<br />
av <strong>de</strong> musklene vi styrer med viljen.<br />
Sammen med faktorer i hu<strong>de</strong>n ansees <strong>de</strong>tte<br />
å være en beskyttelsesfaktor mot rynker.<br />
427
48 Somn.qxp 05-10-20 13.39 Sida 428<br />
428
48 Somn.qxp 05-10-20 13.39 Sida 429<br />
Vår nattesøvn er <strong>de</strong>lt inn i forskjellige<br />
søvnsykluser. Hver søvnsyklus varer<br />
mellom ca 90-120 minutter, og innehol<strong>de</strong>r<br />
forskjellige typer søvnstadier, hvilket<br />
er koplet til en spesifikk type hjerneaktivitet<br />
(se tabell ne<strong>de</strong>nfor).<br />
I løpet av en natt gjennomgår vi ca 4-6<br />
søvnsykluser i løpet av søvnen. I <strong>de</strong>t 3.-4.<br />
søvnstadiet (<strong>de</strong>ltasøvn) sover vi <strong>de</strong>n<br />
såkalte dype søvnen, <strong>de</strong>n søvnen som vi i<br />
dag vet er viktig for kroppens restitusjon.<br />
Stadium 5, <strong>de</strong>n såkalte REM-søvnen<br />
(rapid eye movement) er <strong>de</strong>n søvn <strong>de</strong>r vi<br />
drømmer, av og til drømmes <strong>de</strong>t også<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n dype søvnen.<br />
Hjernen produserer forskjellige signal-<br />
Søvnsyklusen i tabellform.<br />
Våkenhet Aktiv våkenhet<br />
Betabølger 30 Hz<br />
Velbefinnen<strong>de</strong>.<br />
Søvnen<br />
– en forutsetning<br />
for livskvalitet.<br />
substanser (neurotransmittere) som<br />
regulerer vår søvn-våkenhet. Un<strong>de</strong>r<br />
søvnstadium 2 utsondres serotonin som<br />
er søvnenens signalsubstans. Når vi<br />
”En fantastisk ballett<br />
av signalsubstanser.”<br />
drømmer un<strong>de</strong>r REM-søvnen utsondres<br />
noradrenalin og dopamin som aktiverer<br />
hjernebarken. Vår evne til å våkne styres<br />
av forekomsten av signalsubstansen acetylkolin,<br />
en fantastisk ballett med andre<br />
ord.<br />
Det beste målet på en god søvn er ikke<br />
Våkenhet Passiv våkenhet 5 ganger større amplitu<strong>de</strong><br />
Alfabølger 8-12 Hz enn betabølgenes<br />
hvor lenge en har sovet, men om vi sover<br />
en sammenhengen<strong>de</strong> nattesøvn som er<br />
fri for gjentatte våkenperio<strong>de</strong>r. Dessuten<br />
er <strong>de</strong>t viktig at søvnen innehol<strong>de</strong>r rett<br />
meng<strong>de</strong> dypsøvn og drømmesøvn. <strong>For</strong> <strong>de</strong><br />
aller fleste indivi<strong>de</strong>r i voksen al<strong>de</strong>r er sju<br />
til åtte timers søvn per natt tilstrekkelig<br />
for å kunne kjenne seg uthvilt.<br />
<strong>For</strong> å oppnå optimal søvnkvalitet gjel<strong>de</strong>r<br />
<strong>de</strong>t å leve så sunt som mulig i løpet av<br />
<strong>de</strong>n våkne <strong>de</strong>len av døgnet. Det gjel<strong>de</strong>r å<br />
tenke på hva en spiser og drikker, å trimme<br />
regelmessig, samt sørge for et godt<br />
sengemiljø med trygge rutiner rundt leggetid,<br />
med andre sørge for en god søvnhygiene<br />
(se si<strong>de</strong>. 449).<br />
Stadium 1 Innsoving Hjernen oppfatter ikke alltid <strong>de</strong>tte stadiet som søvn.<br />
Tetabølger 6-7 Hz Av og til kreves <strong>de</strong>t oppimot 20-30 minutters søvn for<br />
5% av all søvntid at vi skal forstå at vi har sovet.<br />
Stadium 2 Stabil søvn 5-6 Hz I stadium 2 er en vanskeligere å vekke,<br />
Sigmabølger 3 Hz kreves oppimot ca 45 dB.<br />
Søvnspindler 12-14 Hz<br />
50% av all søvntid<br />
Stadium 3-4 Dypsøvn I <strong>de</strong>tte søvnstadiet kreves <strong>de</strong>t ca 60-65 dB for å vekkes,<br />
Deltabølger 2-4 Hz 5 ganger større amplitu<strong>de</strong> i <strong>de</strong>tte søvnstadiet inntreffer søvngjengeri<br />
20-25% av all søvntid enn alfabølgene (somnabulisme)<br />
Stadium 5 REM-søvn eller I <strong>de</strong>tte søvnstadiet drømmer vi, i løpet av <strong>de</strong>nne søvnen<br />
paradoksal søvn kan til og med <strong>de</strong>n viljestyrte muskulaturen bli<br />
Ligner på betabølger midlertidig lammet. I <strong>de</strong>tte stadiet kreves <strong>de</strong>t<br />
20-25% av all søvntid 8-15 Hz oppimot 80-90 dB for å bli vekket.<br />
429
48 Somn.qxp 05-10-20 13.40 Sida 430<br />
430
48 Somn.qxp 05-10-20 13.41 Sida 431<br />
”De fleste mennesker tilbringer sitt liv<br />
med å gå og legge seg når <strong>de</strong> ikke er trøtte<br />
og stå opp når <strong>de</strong> er <strong>de</strong>t.”<br />
(C Adams)<br />
Søvnens gud er i henhold til <strong>de</strong>n greske<br />
mytologien Hypnos.<br />
Den greske filosofen Aristoteles mente<br />
at søvn var mangel på våkenhet.<br />
Mennesker og dyr må sove for å kunne<br />
overleve. Så lenge <strong>de</strong>t har vært mennekser<br />
på jor<strong>de</strong>n kan en anta at <strong>de</strong> har lurt<br />
på hvorfor vi trenger å sove og hva som<br />
hen<strong>de</strong>r når vi drømmer. Si<strong>de</strong>n midten på<br />
1950-tallet har søvnforskningen gjort<br />
store framskritt, såvel innen søvnens<br />
bakenforliggen<strong>de</strong> fysiologi, så vel som<br />
forståelsen og vitenskapen om forskjellige<br />
typer søvnforstyrrelser og tilhøren<strong>de</strong>,<br />
spesifikke behandlingsformer.<br />
Milepæler innen<br />
søvnforskningen<br />
Når vi sover produserer hjernen spesifikke<br />
elektriske signaler som registreres<br />
med EEG (elektroencefalografi). Det var<br />
ikke før enn på 1920-tallet at <strong>de</strong>n tyske<br />
psykiateren Berger lyktes med å fange<br />
<strong>de</strong>nne elektriske aktiviteten. Hjernebølgenes<br />
utseen<strong>de</strong> endres ut fra grad av<br />
våkenhet og søvn. Desto dypere vi sover,<br />
<strong>de</strong>sto mer produseres <strong>de</strong>t av <strong>de</strong> langsomme<br />
bølgene.<br />
Når vi drømmer sees en helt annen<br />
type hjernaktivitet som baseres på hurtige<br />
hjernebølger, samt spesifikke periodiske<br />
øyebevegelser (rapid-eye-move-<br />
Velbefinnen<strong>de</strong>.<br />
Hva ellers vet vi<br />
ment), såkalte REM-perio<strong>de</strong>r.<br />
Det var ikke før enn på midten av 1950talet<br />
at søvnforskerne Eugene Aserinsky<br />
og Nathaniel Kleitman noterte disse spesielle,<br />
regelmessige tilbakeven<strong>de</strong>n<strong>de</strong> øyebevegelsene<br />
på små barn un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>res<br />
drømmesøvn, som ellers viste et våkent<br />
om søvnen?<br />
mønster til tross for <strong>de</strong>n relativt dype<br />
søvnen, <strong>de</strong>rav benevnelsen parasøvn<br />
eller <strong>de</strong>n paradoksale søvnen. I ettertid<br />
fant en ut at også voksne har disse REMperio<strong>de</strong>ne<br />
som viste seg å være sammenfallen<strong>de</strong><br />
med perio<strong>de</strong>r om natten da personene<br />
had<strong>de</strong> vanlige drømmer.<br />
431
48 Somn.qxp 05-10-20 13.42 Sida 432<br />
432
48 Somn.qxp 05-10-20 13.42 Sida 433<br />
Velbefinnen<strong>de</strong>.<br />
Hva ellers vet vi<br />
Søvnens funksjon og hensikt<br />
Meningen med å sove så mye som vi gjør<br />
har alltid forundret mennesket. I dag er<br />
<strong>de</strong>t fremfor alt fire hypoteser omkring<br />
søvnens funksjon, nemlig:<br />
1. Søvnen innebærer en restitusjon for<br />
kroppens celler, fremfor alt i <strong>de</strong>t sentrale<br />
nervesystemet.<br />
2. Ved å sove sliter vi mindre på <strong>de</strong>n menneskelige<br />
organismen, bl.a. på grunn av<br />
senket stoffskifte.<br />
3. Når vi sover skjer <strong>de</strong>t en nedbrytning<br />
og eliminering av søvnsubstanser.<br />
4. Un<strong>de</strong>r søvnen skjer en bearbei<strong>de</strong>lse og<br />
lagring av informasjon.<br />
Hvor mye søvn trenger vi for å føle oss<br />
vel? De fleste voksne behøver ca sju til<br />
åtte timers søvn. Likevel finnes <strong>de</strong>t såkalte<br />
kortsovere som klarer seg med fem til<br />
seks timer, mens andre, såkalte langsovere,<br />
har behov for ti til elleve timers<br />
søvn for å være uthvilte. Som nyfødte har<br />
vi et bety<strong>de</strong>lig større søvnbehov, ofte<br />
opp i mot 18-20 timer, mens <strong>de</strong>n voksnes<br />
søvnbehov oppnås etter puberteten. Når<br />
vi blir eldre har vi et bety<strong>de</strong>lig mindre<br />
søvnbehov sammenlignet med når vi er<br />
yngre, og <strong>de</strong>t er vanlig at eldre ikke sover<br />
mer enn fem til seks timer per natt.<br />
Selv søvnstadienes prostenvise for<strong>de</strong>ling<br />
endres i løpet av livet. Rett etter fødselen,<br />
samt i <strong>de</strong> første leveårene, er<br />
meng<strong>de</strong>n REM-søvn høy, og stabiliserer<br />
seg etter hvert rundt ca 20-25 prosent<br />
resten av livet, med en relativt liten<br />
reduksjon i livets høst. Den høye an<strong>de</strong>len<br />
REM-søvn i tidlige barneår ansees å ha<br />
stor betydning for oppbygging av for-<br />
om søvnen?<br />
skjellige strukturer hos <strong>de</strong>t lille barnet,<br />
etter som REM-søvnen regnes for å være<br />
forbun<strong>de</strong>t med produksjon av eggehvitestoffer.<br />
Likevel vises <strong>de</strong>t en markant forandring<br />
i meng<strong>de</strong>n dypsøvn i løpet av livet.<br />
I 20 årsal<strong>de</strong>ren sover vi ca 20–25 prosent<br />
i dyp søvn (NREM), <strong>de</strong>nne an<strong>de</strong>len synker<br />
si<strong>de</strong>n kontinuerlig i løpet av livet og i<br />
70-80 årsal<strong>de</strong>ren er <strong>de</strong>n på bare ca 5–10<br />
prosent. Dette forklarer <strong>de</strong>lvis at eldres<br />
søvn ikke er like dyp og sammenhengen<strong>de</strong>,<br />
eldre har ofte flere nattlige oppvåkninger.<br />
Att eldres søvn er kvalitativt<br />
dårligere er sannsynligvis også en effekt<br />
av at kjertelen som produserer søvnhormonet<br />
melatonin forkalkes i løpet av<br />
livet, hvilket gir <strong>de</strong>t resultat at <strong>de</strong> eldre<br />
har lavere innhold av søvnhormonet og<br />
<strong>de</strong>rmed lavere søvnkvalitet.<br />
433
48 Somn.qxp 05-10-20 13.43 Sida 434
48 Somn.qxp 05-10-20 13.43 Sida 435<br />
Søvn – våkenhetsregulering<br />
Reguleringen av vår våkenhet og søvn<br />
styres av et samspill mellom <strong>de</strong>n biologiske<br />
klokken som styrer vår døgnrytme<br />
på cirka 24–25 timer, RAS (retikulære<br />
aktiveringssystemet), hvilket består av<br />
nerveceller i en struktur i hjernestammen<br />
som benevnes hypothalamus, samt<br />
epifysen (corpus pineale) <strong>de</strong>r hormonet<br />
melatonin produseres.<br />
Melatoninnhol<strong>de</strong>t i blo<strong>de</strong>t kontrolleres<br />
og styres av lyset som faller mot øyet.<br />
Via nervebaner fra øyets netthinne går<br />
impulser til bå<strong>de</strong> <strong>de</strong>n biologiske klokken,<br />
epifysen og hjernestammen. Jo mer lys<br />
som treffer øyet, <strong>de</strong>sto mindre innhold<br />
av melatonin i blo<strong>de</strong>t. Altså har vi normalt<br />
lave verdier av hormonet om dagen,<br />
og høye verdier om natten når lyset er<br />
mer eller mindre fraværen<strong>de</strong>.<br />
Hormonet melatonin anses idag å<br />
utgjøre et slags søvnhormon <strong>de</strong>r <strong>de</strong> høyere<br />
verdiene om kvel<strong>de</strong>n og natten gjør at<br />
vi kjenner oss trøtte og sover.<br />
<strong>For</strong>skjelllige transmittorsubstanser<br />
(signalsubstanser) er involverte i samspillet<br />
og reguleringen av søvn/våkenhet.<br />
Utsondringen av stresshormoner minker<br />
i løpet av natten. Innhol<strong>de</strong>t av veksthormoner<br />
i blo<strong>de</strong>t øker <strong>de</strong>rimot, spesielt<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n dype søvnen. Det mannlige<br />
kjønnshormonet testosteron anses å øke<br />
un<strong>de</strong>r REM-perio<strong>de</strong>ne, etter som <strong>de</strong>t vanligvis<br />
kan forekomme ereksjon.<br />
Velbefinnen<strong>de</strong>.<br />
Hva ellers vet vi<br />
Søvnens elektrofysiologi<br />
Når vi er våkne, respektive sover, produserer<br />
hjernen forskjellige typer elektrisk<br />
aktivitet. Denna aktiviteten kan måles<br />
ved at en plasserer elektro<strong>de</strong>r på ho<strong>de</strong>t<br />
med en teknikk som kalles EEG (elektroencefalografi).<br />
<strong>For</strong> å kunne måle søvnen<br />
som helhet, anven<strong>de</strong>s spesielt polygrafisk<br />
teknikk som innebærer at en kontinuerlig<br />
registrerer flere forskjellige parametre<br />
ut fra hjernens aktivitet, samt forskjellige<br />
viktige kroppsfunksjoner. I tillegg<br />
til EEG (elektroencefalografi), måles<br />
øynenes bevegelser (EOG=elektookulografi),<br />
muskelaktivitet (EMG=elektromyografi),<br />
hjertets elektriske aktivitet<br />
(EKG=elektrokardiografi), kroppsbevegelser,<br />
blodtrykk, pulsfrekvens, luftstrømningen<br />
fra nese og munn, samt blo<strong>de</strong>ts<br />
oksygenmetning.<br />
I spesielle tilfeller kan en til og med<br />
måle forekomsten av forskjellige substanser<br />
i blo<strong>de</strong>t, f.eks. søvnhormonet<br />
melatonin. Våkenhet skiller seg elektrofysiologisk<br />
markant fra søvnen. Når vi er<br />
våkne produserer hjernen en såkalt<br />
grunnaktivitet på ca 8–12 Hz. Når søvnen<br />
inntreffer blir <strong>de</strong>n elektriske aktiviteten<br />
langsommere <strong>de</strong>sto dyperee søvnen blir.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n dype søvnen (NREM-søvn),<br />
også kalt <strong>de</strong>lta eller slow wave-søvn, som<br />
dominerer un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n første tredje<strong>de</strong>len<br />
av natten, har EEG en rytme omkring 2–4<br />
Hz, samtidig som hjernebølgene er høye.<br />
Når vi sover i drømmesøvn (REMsøvn)<br />
blir innslaget av raske bølger (8–15<br />
Hz) større, samtidig som hjernebølgene<br />
om søvnen?<br />
er bety<strong>de</strong>lig lavere sammenlignet med<br />
dypsøvnen. Dessuten observeres <strong>de</strong>t<br />
un<strong>de</strong>r REM-søvnen lav muskelaktivitet i<br />
<strong>de</strong>n muskulatur som styres av viljen, og<br />
vi<strong>de</strong>re forekommer <strong>de</strong>t perio<strong>de</strong>vis innslag<br />
av rytmiske øyebevegelser (rapid eye<br />
movement). Innslaget av REM-søvn ses<br />
perio<strong>de</strong>vis un<strong>de</strong>r nattesøvnen med intervaller<br />
på ca 90–120 min, med dominans i<br />
<strong>de</strong>n senere <strong>de</strong>len av natten. REM-søvnen<br />
kalles også for <strong>de</strong>n paradoksale søvnen<br />
ettersom EEG viser et mønster som i<br />
store trekk minner om våkenhet, men i<br />
virkeligheten er vi veldig vanskelige å<br />
vekke, <strong>de</strong>t kreves oppimot 80–90 dB for å<br />
vekke en person som sover i drømmesøvn.<br />
Den normale søvnen består av fem forskjellige<br />
typer søvnstadier (stadiene 1–4,<br />
samt REM-søvn), som peker seg ut, sett<br />
fra søvnens elektriske utseen<strong>de</strong>.<br />
En normal natt innle<strong>de</strong>s med overgangsfasen<br />
(stadium 1) som ettet hvert<br />
blir dypere og etterfølges av en mindre<br />
period med REM-søvn.<br />
I løpet av natten gjennomgår søvnen<br />
fire til seks søvnsykluser som alle innehol<strong>de</strong>r<br />
<strong>de</strong> fem forskjellige søvnstadiene.<br />
Hver søvnsyklus har en varighet på ca<br />
90–120 minutter. Om natten har en normalt<br />
et par korte våkenperio<strong>de</strong>r, oftest i<br />
forbin<strong>de</strong>lse med at en skifter søvnstadium.<br />
Den dype søvnen dominerer i <strong>de</strong>n første<br />
tredje<strong>de</strong>len av natten, mens REM-søvnen<br />
har sine lengste perio<strong>de</strong>r i senere<br />
<strong>de</strong>ler av natten.<br />
435
48 Somn.qxp 05-10-20 13.43 Sida 436<br />
436
48 Somn.qxp 05-10-20 13.44 Sida 437<br />
Velbefinnen<strong>de</strong>.<br />
Hva ellers vet vi<br />
Hvordan reagerer kroppen og<br />
hjernen når vi sover?<br />
Når vi sover skjer <strong>de</strong>t forandringer i flere<br />
forskjellige funksjoner i hjernen og kroppen.<br />
I søvne rører vi på oss oppimot 5–10<br />
ganger per time, fremfor alt når vi skifter<br />
søvnstadie. Kroppsbevegelsene har en<br />
fysiologisk betydning, blant annet for å<br />
avlaste kroppen og ikke ligge på samme<br />
si<strong>de</strong> hele ti<strong>de</strong>n.<br />
Dessuten skjer en generell senkning av<br />
stoffskiftet og <strong>de</strong>rmed nervecellenes<br />
funksjon i hjernen når vi sover.<br />
Un<strong>de</strong>r søvnen ses også en økning av<br />
blodtilførselen til hjernen. Fremfor alt<br />
un<strong>de</strong>r dypsøvnen (NREM-søvnen) får en<br />
mellom 4–25 prosent økning av blodtilførselen<br />
sammenlignet med i våken tilstand,<br />
hvilket er et resultat av økningen i<br />
karbondioksid som observeres un<strong>de</strong>r<br />
søvnen, hvilket i sin tur er en effekt av at<br />
respirasjonen reduseres.<br />
Når vi drømmer observeres en markant<br />
økning av blodtilførselen i hjernen.<br />
Dessuten er metabolismen i hjernen<br />
un<strong>de</strong>r REM-søvn sammenlignbar med<br />
<strong>de</strong>n som finner sted i våken tilstand.<br />
Andre funksjonelle rytmer som endres<br />
un<strong>de</strong>r søvnen er hjerteaktivitet, respirasjon,<br />
samt kroppstemperatur. Når vi faller<br />
i søvn synker blodtrykket ca 10-30<br />
mm Hg og hjertets pulsfrekvens reduseres.<br />
En ser til og med en utvi<strong>de</strong>lse av<br />
blodkarene i hu<strong>de</strong>n hvor blodtilførselen<br />
øker. Dessuten synker respirasjonsfrekvensen,<br />
blant annet som et resultat av<br />
at respirasjonssenterets følsomhet for<br />
karbondioksid synker.<br />
Når vi sover i drømmesøvn (REM-søvn)<br />
observeres en økning av såvel sirkulasjon<br />
og respirasjon og minsket tarmaktivitet.<br />
Un<strong>de</strong>r drømmesøvnen skjer <strong>de</strong>t til og med<br />
en økning av blodtilførselen i genitalia,<br />
hvilket forklarar ereksjon i samband med<br />
om søvnen?<br />
at en våkner om morgenen, etter som<br />
<strong>de</strong>nne søvnen dominerer i morgentimene.<br />
Når vi sover i dypsøvn synker blodtrykket<br />
og hjertefrekvensen og respirasjonen<br />
blir dypere.<br />
Vår søvn har stor betydning for vår<br />
psykiske helse. En har sett at senkningen<br />
av melatoninverdiene som normalt skjer<br />
ved lys mot øynene våre uteblir ved forskjellige<br />
<strong>de</strong>pressive tilstan<strong>de</strong>r. Et annet<br />
eksempel på sammenhengen mellom<br />
kropp og sjel er at kvinnens an<strong>de</strong>l av<br />
REM-søvn varierer med menstruasjonsfasen.<br />
An<strong>de</strong>len REM-søvn er lavest rett<br />
etter menstruasjon og høyest rett før. En<br />
antar at <strong>de</strong>n store an<strong>de</strong>len REM-søvn før<br />
menstruasjon har sammenheng med premenstruell<br />
spenning (PMS), ettersom<br />
kvinnen da ofte kan være litt mer irritert,<br />
nedstemt og trøtt.<br />
437
48 Somn.qxp 05-10-20 13.50 Sida 438<br />
438
48 Somn.qxp 05-10-20 13.50 Sida 439<br />
<strong>For</strong>skjellige typer søvnforstyrrelser.<br />
Vår søvn kan påvirkes på forskjellige<br />
måter. De aller fleste av oss har sikkert<br />
merket at søvnen enkelte ganger kan<br />
påvirkes negativt som en effekt av en<br />
usunn livsstil eller uregelmessige<br />
arbeidsti<strong>de</strong>r. Disse midlertidige søvnproblemene<br />
kan ikke betraktes som en reell<br />
søvnforstyrrelse, etter som <strong>de</strong> forsvinner<br />
når årsaken til søvnproblematikken elimineres.<br />
Når en benevner reelle søvnsykdommer,<br />
bruker en å <strong>de</strong>le inn disse i fire<br />
hovedgrupper:<br />
1. Insomnier<br />
2. Hypersomnier<br />
3. Døgnrytmeforstyrrelser<br />
4. Parasomnier<br />
Insomnier<br />
Insomnier kan sammenfattes som for lite<br />
søvn. Insomni betyr manglen<strong>de</strong> evne til å<br />
få sove. Ofte klager pasientene på at <strong>de</strong>t<br />
tar lang tid å få sovne, at <strong>de</strong> våkner ofte<br />
om nettene og klarer ikke å få sove igjen,<br />
samt at <strong>de</strong> også har problemer med at <strong>de</strong><br />
våkner for tidlig om morgenen, hvilket i<br />
seg selv kan være første tegn på en<br />
un<strong>de</strong>rliggen<strong>de</strong> <strong>de</strong>presjon. <strong>For</strong> at begrepet<br />
insomni skal foreligge, skal indivi<strong>de</strong>t<br />
<strong>de</strong>ssuten klage på trøtthet med forverret<br />
funksjonsevne på dagtid.<br />
Hypersomnier<br />
Til gruppen av hypersomnier hører forskjellige<br />
tilstan<strong>de</strong>r <strong>de</strong>r pasienten har et<br />
generelt økt søvnbehov. Disse indivi<strong>de</strong>ne<br />
kjenner seg aldri helt uthvilte til tross for<br />
Velbefinnen<strong>de</strong>.<br />
Hva ellers vet vi<br />
at <strong>de</strong> sover bety<strong>de</strong>lig lengre enn <strong>de</strong> fleste.<br />
De kan <strong>de</strong>ssuten ha lett for å sovne på<br />
dagtid. Hypersomnitilstand kan ofte ses<br />
som en konsekvens av en insomni. Et<br />
eksempel på en tilstand med hypersomni<br />
er <strong>de</strong>t såkalte søvnapnesyndromet (snorkesyke).<br />
Disse indivi<strong>de</strong>ne er ofte menn i<br />
40-60-årsal<strong>de</strong>ren med overvekt, som<br />
beveger seg for lite og røyker og/eller<br />
drikker for mye alkohol. De har <strong>de</strong>ls problemer<br />
med snorking i kombinasjon med<br />
at <strong>de</strong> slutter å puste un<strong>de</strong>r søvnen. Dette<br />
er en effekt av at <strong>de</strong> myke <strong>de</strong>lene i svelget<br />
faller sammen og hindrer luftstrømmen,<br />
hvorved <strong>de</strong>t oppstår en såkalt apne.<br />
Dette fenomenet ses fremfor alt un<strong>de</strong>r<br />
REM-søvnen, da muskulaturen i svelget<br />
slapper av fysiologisk. Inntak av alkohol<br />
og røyking forsterker <strong>de</strong>nne effekten og<br />
bidrar til at <strong>de</strong>t oppstår pusteopphold.<br />
Vanligvis har alle mennesker små,<br />
korte pusteopphold når vi sover og fremfor<br />
alt når vi skifter søvnstadium, men<br />
indivi<strong>de</strong>r med obstruktivt søvnapnesyndrom<br />
(OSAS) kan i løpet av en natts<br />
søvn ha flere hundre pusteopphold, hvilket<br />
medfører at indivi<strong>de</strong>t våkner og<br />
søvnkvaliteten blir dårligere og hvor<br />
konsekvensen blir trøtthet på dagtid.<br />
Dessuten vet en i dag at disse pusteopphol<strong>de</strong>ne<br />
også gir opphav til kraftige forandringer<br />
i puls og blodtrykk, variasjoner<br />
i oksygenmetningen i blo<strong>de</strong>t, noe<br />
som til sammen anses å være forenlig<br />
med forhøyet risiko for forskjellige typer<br />
hjerte-karsykdommer.<br />
Før ble disse pasientene operert ved at<br />
en tok bort overskuddsvev i svelget for å<br />
gjøre <strong>de</strong>t lettere å puste. Pasientene ble<br />
som oftest bra, men besværene kom tilbake<br />
etter noen år, etter hvert som <strong>de</strong>t<br />
om søvnen?<br />
dannet seg nytt vev i operasjonsområ<strong>de</strong>t<br />
og pusteopphol<strong>de</strong>t kom tilbake. I dag tilbys<br />
disse pasientene, i tillegg til råd om<br />
vektreduksjon samt restriksjoner i forhold<br />
til røyking og alkohol, en pustemaskin<br />
som bygger på at luft presses inn<br />
med overtrykk, såkalt CPAP-teknikk<br />
(continous positive airway pressure)<br />
un<strong>de</strong>r søvnen, hvilket gjør at luftveiene<br />
hol<strong>de</strong>s åpne.<br />
Døgnrytmeforstyrrelser<br />
Døgnrytmeforstyrrelser utgjør en stor<br />
gruppe av søvnsykdommer. En fellesnevner<br />
for disse er at en ser en forstyrrelse i<br />
funksjonen til <strong>de</strong>n biologiske klokken. Et<br />
eksempel på <strong>de</strong>tte er jetlag som skyl<strong>de</strong>s at<br />
en har forflyttet seg med fly mellom forskjellige<br />
tidssoner til en annen døgnrytme.<br />
Jetlag kommer av at <strong>de</strong>t tar tid for hjernen<br />
å tilpasse seg <strong>de</strong>n nye døgnrytmen.<br />
439
48 Somn.qxp 05-10-20 13.50 Sida 440
48 Somn.qxp 05-10-20 13.51 Sida 441<br />
Parasomnier<br />
Gruppen parasomnier, som også kalles<br />
søvnrelaterte fenomener, innehol<strong>de</strong>r tilstan<strong>de</strong>r<br />
som egentlig ikke kan betraktes<br />
som søvnsykdommer, men som er normale<br />
fysiologiske hen<strong>de</strong>lser i forhold til<br />
søvnen.<br />
I <strong>de</strong>nne gruppen inngår nattskrekk<br />
(pavor nocturnus) som er en vanlig tilstand<br />
i barndommen, fremfor alt i 2–5årsal<strong>de</strong>ren<br />
da barnet plutselig kan våkne<br />
opp skrekkslagen og angstfylt for åt etter<br />
en stund sovne igjen som om ingenting<br />
had<strong>de</strong> skjedd. Tilstan<strong>de</strong>n oppstår alltid<br />
un<strong>de</strong>r dypsøvnen og anses å skyl<strong>de</strong>s en<br />
allmenn umo<strong>de</strong>nhet i nervesystemet, og<br />
problemene forsvinner spontant un<strong>de</strong>r<br />
oppveksten.<br />
En annen tilstand i <strong>de</strong>nne gruppen er<br />
såkalte søvnrykninger (sleep jerks) som<br />
intreffer akkurat når en hol<strong>de</strong>r på å<br />
sovne og anses å skyl<strong>de</strong>s at hjernens kontroll<br />
over muskelspenningen avtar når<br />
søvnen trer inn. Når <strong>de</strong>tte skjer relativt<br />
plutselig, kan en bli vekt av en generell<br />
rykning i kroppen og en følelse av at en<br />
hol<strong>de</strong>r på å falle.<br />
Skjæring i tennene (bruksisme) er et<br />
annet av <strong>de</strong> søvnrelaterte fenomenene.<br />
Det kan skje i hvilket som helst av søvnstadiene<br />
og kan øke faren for tannska<strong>de</strong>r.<br />
Å snakke i søvne (somnilogi) kan også<br />
forekomme når som helst i løpet av søvnperio<strong>de</strong>n,<br />
oftest hos barn. Snakket er<br />
ofte usammenhengen<strong>de</strong> og kort uten noe<br />
egentlig meningsfullt budskap.<br />
Å gå i søvne er et velkjent og vanligere<br />
fenomen enn <strong>de</strong>t <strong>de</strong> fleste tror. I al<strong>de</strong>rsintervallet<br />
5–12 år går oppimot 15 prosent<br />
av barna i søvne. Dette skjer alltid un<strong>de</strong>r<br />
<strong>de</strong>n dype søvnen. Tilstan<strong>de</strong>n er noe vanligere<br />
blant gutter, har en genetisk kopling<br />
og anses å skyl<strong>de</strong>s en umo<strong>de</strong>nhet i<br />
Velbefinnen<strong>de</strong>.<br />
Hva ellers vet vi<br />
nervesystemet. Søvngjengeren er umulig<br />
å få kontakt med, men kan likevel av og<br />
til svare ina<strong>de</strong>kvat på tiltale. En skal passe<br />
på å aldri vekke en person som går i<br />
søvne, ettersom <strong>de</strong>tte kan være angstfrembringen<strong>de</strong>.<br />
Det er viktig å beskytte<br />
en søvngjenger (somnambuliker) mot<br />
gjenstan<strong>de</strong>r i omgivelsene for å forhindre<br />
at indivi<strong>de</strong>t ska<strong>de</strong>r seg, og også å forsøke<br />
å veile<strong>de</strong> og hjelpe personen tilbake til<br />
sengen.<br />
Sengevæting (enures) rammer oppimot<br />
fem til ti prosent av barna fram til 10-12årsal<strong>de</strong>ren.<br />
Urinavgangen forekommer i<br />
alle søvnstadier og anses å avhenge av en<br />
umo<strong>de</strong>nhet i nervesystemet. Tilstan<strong>de</strong>n<br />
vokser bort, men kan for <strong>de</strong>n enkelte være<br />
generen<strong>de</strong> og utgjøre et problem, for<br />
eksempel ved overnattinger hos kompiser.<br />
Mareritt er relativt vanlig i befolkningen<br />
(ca 25 prosent). Drømmen innehol<strong>de</strong>r<br />
en trusselsituasjon og ses ofte i forbin<strong>de</strong>lse<br />
med angstla<strong>de</strong>te livssituasjoner.<br />
Dessuten forekommer <strong>de</strong>t flere mareritt<br />
ved infeksjoner eller i samband med inntak<br />
av alkohol og sovemedisiner.<br />
Snorking kan ikke betraktes som en<br />
egentlig søvnsykdom, men er egentlig å<br />
betrakte som et normalfenomen. Likevel<br />
fortjener <strong>de</strong>t en spesiell oppmerksomhet<br />
ettersom snorking for en <strong>de</strong>l mennesker<br />
innebærer problemer så vel for <strong>de</strong> som<br />
snorker som for omgivelsene <strong>de</strong>res.<br />
Vanemessig snorking forekommer fremfor<br />
alt hos menn i 30–60-årsal<strong>de</strong>ren (ca<br />
10–15 prosent). Snorkingen er et resultat<br />
av at svelget er for trangt, f.eks. på grunn<br />
av hevelse på slimhinner, fedme eller på<br />
grunn av medfødte pustehindringer.<br />
Snorking oppstår som et resultat av<br />
vibrasjoner som oppstår i takt med pustingen<br />
fra <strong>de</strong> myke <strong>de</strong>lene i svelget som<br />
om søvnen?<br />
slapper av og suges mot hverandre som et<br />
resultat av at <strong>de</strong>t oppstår et un<strong>de</strong>rtrykk i<br />
svelget. Konsumering av alkohol, sovemedisiner<br />
eller røyking bidrar til at en<br />
lettere snorker. Selv fortettet luftstrømming<br />
i nesen, f.eks. på grunn av forkjølelse,<br />
polypper eller en hevelse i slimhinnene<br />
ved graviditet skaper et økt un<strong>de</strong>rtrykk<br />
i svelget, hvilket gjør at snorkingen<br />
kan forverres.<br />
Problemer med snorking kan avhjelpes<br />
på forskjellige vis. Enkle knep som å<br />
endre sovestilling, investere i en ny, mer<br />
bekvem seng eller å unngå alkohol, røyking<br />
eller sovemedisiner kan hjelpe. Til<br />
og med vektreduksjon for overvektige er<br />
naturligvis en for<strong>de</strong>l, i og med at <strong>de</strong>t minsker<br />
meng<strong>de</strong>n med vev i svelget og gjør<br />
<strong>de</strong>t <strong>de</strong>rmed lettere for luftsirkuleringen. I<br />
enkelte tilfeller kan tilstan<strong>de</strong>n med snorking<br />
opereres.<br />
441
48 Somn.qxp 05-10-20 13.51 Sida 442<br />
442
48 Somn.qxp 05-10-20 13.51 Sida 443<br />
Velbefinnen<strong>de</strong>.<br />
Hva mer vet vi<br />
om søvnen?<br />
Årsaker til søvnproblemer<br />
Søvnproblemer forekommer oftere blant<br />
kvinner, og ikke sjel<strong>de</strong>nt er <strong>de</strong>t en arvelig<br />
komponent inne i bil<strong>de</strong>t. Den vanligste<br />
årsaken til søvnproblemer er at indivi<strong>de</strong>t<br />
opplever stress eller har forskjellige<br />
typer problemer som skaper uro og<br />
bekymringer. Negative tanker som kretser<br />
rundt skyld, svik eller fravær av<br />
bekreftelse kan gjøre at indivi<strong>de</strong>t lett<br />
kommer inn i en ond sirkel beståen<strong>de</strong> av<br />
angst, dårlig søvn og forverret funksjon<br />
på dagtid. En annen vanlig årsak til søvnproblemer<br />
er smerte, spesielt hos indivi<strong>de</strong>r<br />
med sykdommer i bin<strong>de</strong>vev, muskler<br />
og ledd. Også infeksjoner og forskjellige<br />
typer hjerte- og lungesykdommer kan<br />
forstyrre søvnen.<br />
<strong>For</strong>skjellige typer legemidler, f.eks.<br />
vanndriven<strong>de</strong> medisiner ved hjerteproblemer,<br />
kan føre til at en må tisse om natten,<br />
hvilket naturligvis forstyrrer søvnen.<br />
Selv blodtrykksreguleren<strong>de</strong> medisiner<br />
og legemidler kan virke negativt inn<br />
på søvnen.<br />
En viktig årsak til søvnproblemer kan<br />
være misbruk av alkohol eller psykofarmaka,<br />
ikke sjel<strong>de</strong>nt bruk av eldre typer<br />
sovetabletter som ofte er avhengighetsskapen<strong>de</strong><br />
og som i seg selv kan ha søvnbesvær<br />
som bivirkning ved langvarig<br />
bruk.<br />
En annen årsak til forstyrret søvn kan<br />
være skiftarbei<strong>de</strong> som ikke er sunt for<br />
kroppen, fremfor alt når <strong>de</strong>t skjer på nattestid.<br />
Kroppen bruker da lang tid på å<br />
rette opp igjen forstyrrelser i kroppsfunksjonene<br />
som for nattarbei<strong>de</strong>re ofte<br />
uttrykker seg f.eks. i form av forstyrret<br />
mage- og tarmfunksjon.<br />
443
48 Somn.qxp 05-10-20 13.51 Sida 444<br />
444
48 Somn.qxp 05-10-20 13.51 Sida 445<br />
Sovemidler og behandling av<br />
søvnproblemer.<br />
<strong>For</strong>skningen og utviklingen av nye typer<br />
sovemidler fortsetter for å få fram <strong>de</strong>n<br />
i<strong>de</strong>elle sovetabletten som ikke har<br />
bivirkninger eller er avhengighetsskapen<strong>de</strong>.<br />
Mye har skjedd si<strong>de</strong>n en på 1920-tallet<br />
brukte bromforbin<strong>de</strong>lser og senere introduserte<br />
barbitursyrepreparater. På 1960tallet<br />
kom <strong>de</strong>n første varianten av benzodiazepinpreparater,<br />
som si<strong>de</strong>n er blitt<br />
vi<strong>de</strong>reutviklet. Dessverre er alle typer<br />
legemidler i <strong>de</strong>nne gruppen heftet med<br />
flere mer eller mindre alvorlige bivirkninger,<br />
og <strong>de</strong>ssuten er faren stor for at en<br />
blir avhengig ved bruk over lengre tid.<br />
Fremfor alt sovemidler av såkalt benzodiazepintype<br />
virker inn på våre<br />
kroppsfunksjoner på forskjellige vis.<br />
Blant annet påvirkes vår evne til å slappe<br />
av gjennom en muskelavslappen<strong>de</strong><br />
effekt. Dessuten er <strong>de</strong>t påvist effekter på<br />
sirkulasjon og respirasjon. Ved høyere<br />
doseringer, og fremfor alt i kombinasjon<br />
med alkohol, oppstår <strong>de</strong>t en direkte livstruen<strong>de</strong><br />
påvirkning på ån<strong>de</strong>drettet og <strong>de</strong>t<br />
kan være fare for respirasjonsstans.<br />
Dessuten gir store doser av <strong>de</strong>nne<br />
typen sovemidler dagtidseffekter i form<br />
av trøtthet og langsommere tale og oppfattelsesevne.<br />
Blant <strong>de</strong> negative effektene av eldre<br />
sovemidler av benzodiazepintypen hører<br />
også en allmenn reduksjon i meng<strong>de</strong>n<br />
dypsøvn og drømmesøvn. Etter en tids<br />
bruk av benzodiazepinpreparater kan en<br />
se en såkalt rekyleffekt når hjernen tar<br />
igjen <strong>de</strong>n tapte <strong>de</strong>len av REM-søvn, som<br />
da øker dramatisk, og som ofte er koplet<br />
til urolig søvn med mange mareritt og<br />
Velbefinnen<strong>de</strong>.<br />
Hva ellers vet vi<br />
irritabilitet på dagtid.<br />
Sovemidler som brukes ved kirurgiske<br />
inngrep påvirker hjernestammens våkenhetssentrum,<br />
<strong>de</strong>t såkalte retikulære aktiveringssystemet<br />
(RAS). RAS tar imot<br />
impulser fra samtlige tilføren<strong>de</strong> banesystemer<br />
og sen<strong>de</strong>r via thalamus, som fungerer<br />
som en reléstasjon i hjernen, vekkingsimpulser<br />
til hjernebarken. Når RAS<br />
hemmes eller blokkeres, faller aktiviteten<br />
i hjernebarken, og konsekvensen blir<br />
bevisstløshet. RAS-blokkeringen er av<br />
forskjellig leng<strong>de</strong>, avhengig av type preparat.<br />
De har alle en <strong>de</strong>mpen<strong>de</strong> effekt på<br />
<strong>de</strong> normale funksjonene i hjernen un<strong>de</strong>r<br />
søvnen.<br />
De nyeste legemidlene mot søvnproblemer<br />
er ikke helt frie for bivirkninger,<br />
og vanlige slike kan være døsighet,<br />
besvær i form av diaré eller at en kjenner<br />
seg dårlig.<br />
Det finnes to hovedveier å velge når en<br />
skal behandle indivi<strong>de</strong>r med søvnproblemer,<br />
enten med eller uten legemidler.<br />
Det viktigste å tenke på når en skal hjelpe<br />
indivi<strong>de</strong>r med søvnproblemer er å forsøke<br />
å komme til bunns i hovedårsaken<br />
til søvnproblemene. Pasienten er ikke<br />
berget ved at doktoren kun skriver ut<br />
sovetabletter. Kanske retter problemet<br />
seg en liten stund til <strong>de</strong>t bedre, men<br />
grunnårsaken til søvnproblematikken<br />
står fortsatt igjen.<br />
Når en velger <strong>de</strong>n farmakologiske<br />
veien skal en alltid ha som hovedregel å<br />
forsøke å minimere <strong>de</strong>n ti<strong>de</strong>n som indivi<strong>de</strong>t<br />
skal ta legemidler for å unngå et<br />
fremtidig avhengighetsforhold. Sovemidler<br />
skal kun brukes i kortere perio<strong>de</strong>r<br />
om søvnen?<br />
for å komme på rett kjøl igjen, f.eks. i forbin<strong>de</strong>lse<br />
med perio<strong>de</strong>r med uro, bekymringer<br />
eller livskriser da <strong>de</strong>t av naturlige<br />
årsaker kan være vanskelig å få sove.<br />
Også i forbin<strong>de</strong>lse med lange flyreiser<br />
med jetlag-problematikk kan <strong>de</strong>t iblant<br />
være nødvendig å ta sovetabletter et par<br />
kvel<strong>de</strong>r.<br />
Dagens mo<strong>de</strong>rne sovemidler med kort<br />
virkningstid utgjør likevel en risiko for<br />
avhengighet ved bruk mer enn ca fire<br />
uker, men for<strong>de</strong>len med dagens sovetabletter,<br />
i forhold til gårdagens sovetabletter,<br />
er at <strong>de</strong> ikke reduserer meng<strong>de</strong>n dypsøvn<br />
(NREM) og drømmesøvn (REM).<br />
445
48 Somn.qxp 05-10-20 13.52 Sida 4<strong>46</strong><br />
4<strong>46</strong>
48 Somn.qxp 05-10-20 13.52 Sida 447<br />
Negative helseeffekter av<br />
dårlig søvn.<br />
Når vi ikke får tilstrekkelig med søvn blir<br />
vi trøtte og ineffektive. Hjernen har samtidig<br />
en veldig god evne til å ta igjen tapt<br />
søvn. Likevel er <strong>de</strong>t åpenbart at ekstrem<br />
mangel på søvn er ska<strong>de</strong>lig for mennesker.<br />
Dersom en helt hindrer mennesker<br />
fra å sove over lengre tid, risikerer en å<br />
dø på grunn av svikt i hjerte- og karfunksjonene.<br />
Selv kroppens temperaturregulering<br />
og immunforsvaret svekkes av<br />
lengre perio<strong>de</strong>r med dårlig søvnkvalitet.<br />
Langvarig mangel på søvn reduserer også<br />
nervecelleaktiviteten i blant annet storhjernen<br />
og thalamus, hvilket kan føre til<br />
forstyrrelser og problemer med hukommelse<br />
og oppmerksomhet, forvirring og<br />
<strong>de</strong>presjonstilstand.<br />
I <strong>de</strong> senere år har søvnforskningen vist<br />
at kronisk søvnmangel er knyttet til forhøyet<br />
risiko for å rammes av forskjellige<br />
typer hjerte- og karsykdommer, diabetes,<br />
for tidlig aldring, samt <strong>de</strong>mens.<br />
Drømmenes ver<strong>de</strong>n<br />
Kunnskapen om drømmene kan prinsipielt<br />
<strong>de</strong>les inn i tre stadier, <strong>de</strong>t forvitenskapelige,<br />
<strong>de</strong>t psykoanalytiske, samt <strong>de</strong>t<br />
nåværen<strong>de</strong> som baseres på mo<strong>de</strong>rne<br />
drømmefysiologi og drømmepsykologi.<br />
Det sistnevnte stadiet ble innle<strong>de</strong>t med<br />
oppdagelsen av REM-søvnen tidlig på<br />
1950-tallet.<br />
1. Det forvitenskapelige stadiet:<br />
Menneskets drømmer var gjenstand for<br />
mange spekulasjoner, merkelige myter og<br />
tolkninger. Menneskehetens tidligste<br />
skriftlige dokumenter, tusenvis av år f.Kr.,<br />
innehol<strong>de</strong>r flere tolkninger av drømmer.<br />
En trod<strong>de</strong> at drømmene var koplet til over-<br />
Velbefinnen<strong>de</strong>.<br />
Hva ellers vet vi<br />
naturlige krefter. Gu<strong>de</strong>ne sendte drømmene<br />
til menneskene. En trod<strong>de</strong> at drømmene<br />
kunne forutsi fremti<strong>de</strong>n.<br />
I Ilia<strong>de</strong>n skildrer Homer hvordan forskjellige<br />
personers drømmer påvirket<br />
forløpet i Den trojanske krigen.<br />
Hippokrates, legekunstens far, hev<strong>de</strong>t at<br />
drømmene fortalte hvordan sykdommer<br />
kunne helbre<strong>de</strong>s. I løpet av århundrene<br />
har en skrevet bøker om drømmer og<br />
tolkninger om innhol<strong>de</strong>t. Selv nå til dags<br />
har mange mennesker en sterk tiltro til<br />
drømmebøkenes skråsikre påstan<strong>de</strong>r.<br />
2. Det psykoanalytiske stadiet:<br />
Oppfatningen om drømmer var helt og<br />
fullt dominert av Sigmund Freud og hans<br />
innsats.<br />
I sitt store arbei<strong>de</strong> om drømmetyding<br />
angir han hvordan tolkningen av menneskers<br />
drømmer er en måte å forstå <strong>de</strong>t<br />
ubevisste sjelslivet på. Freuds lære bygger<br />
på at drømmene er meningsfulle selv<br />
om drømmenes mening ikke alltid er<br />
ty<strong>de</strong>lig. Freud beskrev <strong>de</strong>t såkalte manifeste<br />
drømmeforløpet, dvs. at drømmenes<br />
latente mening kan nås via assosiasjoner<br />
når <strong>de</strong>n personen senere, i våken<br />
tilstånd, re<strong>de</strong>gjør for drømmen sin.<br />
Denna form for tolkning skjer med<br />
psykoanalytikernes hjelp.<br />
Freud mente at drømmene var en bearbei<strong>de</strong>lse<br />
av dagens hen<strong>de</strong>lser, en oppfatning<br />
som også går igjen i mer mo<strong>de</strong>rne<br />
teorier. En hovedkritikk mot Freuds<br />
drømmeteori i dag er at <strong>de</strong>n kun utgikk<br />
fra drømmer som en har hatt på morgensi<strong>de</strong>n.<br />
Søvnforskningen har senere vist at<br />
en glemmer <strong>de</strong>t meste av <strong>de</strong>t en har<br />
drømt. Freuds oppfatning om at samtaler<br />
om en fortalt morgendrøm kan belyse en<br />
persons ubevisste sjelsliv kan <strong>de</strong>t <strong>de</strong>rfor<br />
stilles spørsmålstegn ved.<br />
om søvnen?<br />
3. Drømmefysiologi og drømmepsykologi<br />
Oppdagelsen av REM-søvnen på midten<br />
av 1950-tallet innle<strong>de</strong>t forskningen om<br />
drømmenes fysiologi og psykologi. Bak<br />
<strong>de</strong>nne forskningen ligger muligheten for<br />
å nøyaktig fastslå når en person har<br />
REM- eller NREM-søvn.<br />
Drømmer bør sees som en slags informasjonsbearbeiding<br />
i <strong>de</strong>t sentrale nervesystemet.<br />
De neuropsykologiske drømmeforskerne<br />
forsøker å <strong>de</strong>finere forskjellen mellom:<br />
A. tanken og opplevelsene (<strong>de</strong>n kognitive<br />
aktiviteten) på dagtid, dvs. da en er<br />
våken og bevisst, og<br />
B. aktiviteten om natten da en sover og<br />
drømmer.<br />
Informasjonsbearbeiding pågår bå<strong>de</strong> i<br />
våken tilstand og i REM-søvn og NREMsøvn.<br />
Dersom en vekker personer som er i<br />
NREM-søvn, kan <strong>de</strong> også rapportere enkle<br />
drømmeopplevelser, men i dog i mindre<br />
grad enn un<strong>de</strong>r REM-søvn da rapportene<br />
så godt som alltid innehol<strong>de</strong>r drømmeopplevelser<br />
som ofte er livlige, komplekse<br />
og av hallusinatorisk karakter.<br />
Likevel synes <strong>de</strong>t å være slik at <strong>de</strong> fleste<br />
drømmeopplevelser er ytterst trivielle.<br />
Dramatiske drømmer med skrekkopplevelser<br />
eller med seksuelle eller erotiske<br />
motiver er mer sjeldne enn en tror. De<br />
aller fleste drømmeopplevelser glemmes.<br />
En forutsetning for at vi skal kunne huske<br />
drømmene våre, er at vi våkner, eller vekkes<br />
i direkte tilslutning til drømmen.<br />
I drømmesøvnen kan forskjellige<br />
sinnsinntrykk fra hud og hørsel påvirke<br />
<strong>de</strong> forskjellige hen<strong>de</strong>lsesforløpene som<br />
drømmer kan innehol<strong>de</strong>. En har f.eks.<br />
un<strong>de</strong>rsøkt om en skrekkfilm påvirker<br />
søvnen. <strong>For</strong>skjellige forsøk har likvel vist<br />
at <strong>de</strong>t er vanskelig å påvirke innhol<strong>de</strong>t i<br />
drømmene, f.eks. ved å man forteller en<br />
person en historie som innehol<strong>de</strong>r vold<br />
og/eller erotikk.<br />
447
48 Somn.qxp 05-10-20 13.52 Sida 448<br />
448
48 Somn.qxp 05-10-20 13.52 Sida 449<br />
Søvnhygieniske aspekter og råd.<br />
Det er av største betydning at en lever<br />
sunt og tar vare på kroppen sin. Indivi<strong>de</strong>r<br />
som av forskjellige grunner har et søvnproblem<br />
har ofte levd på en slik måte at<br />
søvnen er blitt negativt påvirket.<br />
Det finnes en rekke forskjellige ting å<br />
tenke på som direkte eller indirekte<br />
påvirker vår evne til å sove og <strong>de</strong>rmed<br />
søvnkvaliteten vår.<br />
Det viktigste er selve sovemiljøet.<br />
Soverommet skal være mørkt, slik at en<br />
kan oppnå store verdier av søvnhormonet<br />
melatonin. Selvfølgelig skal sengen<br />
du sover i, være behagelig, passen<strong>de</strong> føyelig<br />
og tilstrekkelig stor til at du kan<br />
strekke <strong>de</strong>g ut og snu <strong>de</strong>g uten å komme i<br />
kontakt med sengekantene. Bruk gjerne<br />
strøkne laken for å få enda bedre fuktabsorbering<br />
og avkjøling. Dessuten er <strong>de</strong>t<br />
viktig at sovemiljøet er stille for å unngå<br />
å bli vekket, ettersom <strong>de</strong>t beste målet på<br />
en god søvn er en uforstyrret søvn uten<br />
perio<strong>de</strong>r <strong>de</strong>r du er våken. Prøv å legge<br />
<strong>de</strong>g og stå opp til samme tid hver dag,<br />
etter som <strong>de</strong>tte har en god effekt på <strong>de</strong>n<br />
biologiske klokkens rytme og funksjon.<br />
Unngå så langt <strong>de</strong>t er mulig å ta med<br />
<strong>de</strong>g dagens problemer og hen<strong>de</strong>lser når<br />
du skal legge <strong>de</strong>g. Prøv å løse og gå<br />
gjennom disse tidligere på kvel<strong>de</strong>n.<br />
Ikke legg <strong>de</strong>g sulten, etter som <strong>de</strong>tte<br />
har en stimuleren<strong>de</strong> effekt på hjernens<br />
våkenhetssentrum. Spis gjerne noe lett,<br />
f.eks. et glass lunken melk og en brødskive<br />
med honning eller en banan som har<br />
en søvnfrembringen<strong>de</strong> effekt.<br />
Dersom du ikke klarer å sove, gå opp og<br />
gjør noe annet som ikke har noe med dine<br />
tanker rundt søvnen å gjøre. Da kommer<br />
kanskje behovet for å sove tilbake.<br />
Prøv å ta vare på dagslyset så mye som<br />
mulig, etter som <strong>de</strong>tte påvirker vår biolo-<br />
Velbefinnen<strong>de</strong>.<br />
Hva ellers vet vi<br />
giske klokke på en positiv måte. Ved å<br />
mosjonere regelmessig, gjerne tre ganger<br />
per uke, skaper du en fysisk trøtthet, samtidig<br />
som mosjonen i seg selv gjør at beroligen<strong>de</strong><br />
stoffer produseres i blo<strong>de</strong>t.<br />
Dessuten genererer mosjonen i seg selv<br />
dypere og mer kontinuerlig søvn som gjør<br />
<strong>de</strong>g uthvilt og pigg. Prøv likevel å legge<br />
treningen til et tidspunkt slik at <strong>de</strong>t ikke<br />
blir for nærme leggetid, etter som innsovingen<br />
da kan bli forstyrret på grunn av at<br />
en ikke har rukket å roe seg ned.<br />
Unngå for store meng<strong>de</strong>r kaffein i drikker<br />
som te, kaffe, og Coca-cola. Koffeinet<br />
stimulerer våkenhetssenteret i hjernen,<br />
hvilket ved høyt konsum kan føre til forstyrret<br />
søvn. En normalt stor kopp kaffe<br />
innehol<strong>de</strong>r ca 100 mg koffein. Med et<br />
døgnforbruk på mer enn 400–500 mg<br />
koffein (dvs. 4–5 kopper kaffe/dag), kan<br />
en se att søvnen påvirkes i form av forlenget<br />
innsovingsfase, økt antall nattlige<br />
oppvåkninger, samt fare for å våkne for<br />
tidlig om morgenen.<br />
<strong>For</strong>søk å hol<strong>de</strong> konsumet av alkohol og<br />
nikotinprodukter ne<strong>de</strong>, etter som <strong>de</strong>tte<br />
om søvnen?<br />
påvirker søvnmønsteret negativt, blant<br />
annet reduseres meng<strong>de</strong>n av såvel dypsøvn<br />
som drømmesøvn.<br />
Unngå lengre bruk av sovemidler, etter<br />
som <strong>de</strong>tte kan føre til avhengighet, og<br />
diskutér alltid med legen din for å få<br />
hjelp med å finne grunnårsaken til søvnproblemene<br />
dine.<br />
Søvnhygieniske råd<br />
1. Sov i en bekvem seng i et mørkt, rolig<br />
og passe temperert rom.<br />
2. Faste legge- og oppvåkningsti<strong>de</strong>r.<br />
3. Unngå stress i forbin<strong>de</strong>lse med leggetid.<br />
4. Opphold <strong>de</strong>g mye i dagslys.<br />
5. Dersom du ikke sovner, stå opp og gjør<br />
noe annet.<br />
6. Mosjoner regelmessig.<br />
7. Ikke legg <strong>de</strong>g sulten, spis et lett kveldsmåltid.<br />
8. Reduser inntaket av kaffe, te, koffeinholdige<br />
drikker og alkohol.<br />
9. Røykin, snusing og alkohol forstyrrer<br />
søvnen.<br />
10. Unngå sovemidler.<br />
449
49 Rygg.qxp 05-10-20 15.44 Sida 450<br />
450
49 Rygg.qxp 05-10-20 15.44 Sida 451<br />
Velbefinnen<strong>de</strong>.<br />
Hva ellers vet vi<br />
Kun 20 prosent av oss får aldri vondt i ryggen.<br />
Likevel er <strong>de</strong>t slik at så lenge vi ikke<br />
har vondt i ryggen bruker vi som regel ikke<br />
å ofre <strong>de</strong>n en tanke. Disse si<strong>de</strong>ne er til for<br />
<strong>de</strong>g som vil ha en oversikt om ryggproblemer<br />
og hva en kan gjøre med <strong>de</strong>.<br />
Alt for mange våkner om morgenen med<br />
stiv og verken<strong>de</strong> rygg. Vanligvis går en på<br />
jobb og arbei<strong>de</strong>r etter beste evne, om enn<br />
noe redusert.<br />
Det første spørsmålet en bør stille seg når<br />
ryggen slår seg vrang, er: Hvordan er sengen<br />
min? Du trenger en sikkelig oppbygd seng<br />
som virkelig passer for akkurat <strong>de</strong>g.<br />
Hästens senger er bygd med <strong>de</strong>n hensikt<br />
å være <strong>de</strong>n rette for din rygg.<br />
Vanlig med ryggproblemer<br />
Cirka 80 prosent av alle mennesker får<br />
vondt i ryggen en eller flere ganger i<br />
løpet av livet. De fleste har go<strong>de</strong> utsikter<br />
til å bli bra på omtrent en uke, mens mer<br />
standhaftige problemer kan vol<strong>de</strong> besvær<br />
i flere måne<strong>de</strong>r. Den go<strong>de</strong> nyheten er at<br />
<strong>de</strong>t er mer sjel<strong>de</strong>nt at smerten skyl<strong>de</strong>s<br />
noen reell ryggsykdom.<br />
Ryggplager er en av <strong>de</strong> vanligste årsakene<br />
til sykemelding i Sverige. Korsryggsmerter,<br />
dvs. vondt i nedre <strong>de</strong>len av ryggen,<br />
er <strong>de</strong>n aller vanligste typen ryggplage.<br />
Å slappe av og la kroppen hvile ut<br />
or<strong>de</strong>ntligt når en sover er naturligvis veldig<br />
viktig. Ikke bare for å unngå ryggproblemer,<br />
men også for at en skal orke å fun-<br />
om ryggen?<br />
gere på et tilfredsstillen<strong>de</strong> vis på dagtid.<br />
Mosjon ansees for ti<strong>de</strong>n å være <strong>de</strong>n beste<br />
medisinen mot <strong>de</strong> aller fleste former for<br />
ryggproblemer. Lengre tids hvile og inaktivitet<br />
forverrer i ste<strong>de</strong>t smerten og fører til<br />
at <strong>de</strong>t tar lengre tid å bli frisk igjen.<br />
”80 % av <strong>de</strong>t svenske folket<br />
rammes av ryggplager.<br />
Er du en av <strong>de</strong>m?”<br />
Mange sykmel<strong>de</strong>s på grunn av vond<br />
rygg. <strong>For</strong>uten <strong>de</strong> personlige li<strong>de</strong>lsene<br />
medfører ryggsmerter store kostna<strong>de</strong>r.<br />
Samfunnets kostna<strong>de</strong>r i forbin<strong>de</strong>lse med<br />
disse problemene, som kan synes mindre<br />
alvorlig <strong>de</strong>rsom en sammenlignet md<br />
f.eks. hjerteli<strong>de</strong>lser o.l., koster atskillig<br />
mange milliar<strong>de</strong>r i året.<br />
Mye kunne spares <strong>de</strong>rsom en kunne<br />
forebygge ryggproblemer ved hjelp av<br />
enkle tiltak som regelmessig mosjon og<br />
at en er nøye med valg av seng.<br />
Ryggproblemer er altså en av våre vanligste<br />
folkesykdommer. Men i motsetning<br />
til hva mange tror, kan <strong>de</strong> fleste former<br />
for ryggvondt unngås eller behandles<br />
med enkle midler.<br />
Av <strong>de</strong> som sykmel<strong>de</strong>r seg på grunn av<br />
ryggvondt blir mer enn halvparten frisk i<br />
løpet av en uke. I løpet av tre uker har 75<br />
prosent blitt friske igjen, og 90 prosent i<br />
løpet av to måne<strong>de</strong>r - og <strong>de</strong>tte uavhengig<br />
av hva slags behandling <strong>de</strong> får!<br />
451
49 Rygg.qxp 05-10-20 15.45 Sida 452<br />
452
49 Rygg.qxp 05-10-20 15.45 Sida 453<br />
Velbefinnen<strong>de</strong>.<br />
Hva ellers vet vi<br />
Manipulativ behandling<br />
Nyere forskning har også vist at <strong>de</strong> fleste<br />
med vanlige ryggproblemer som er blitt<br />
behandlet med såkalt manipulasjonsbehandling<br />
av ryggra<strong>de</strong>n, har opplevd en<br />
raskere restitusjon.<br />
Dersom en har ryggproblemer som<br />
etter fire til seks uker med store smerter<br />
og nedsatt arbeidsevne fortsatt ikke er<br />
blitt bedre, bør en gjennomgå en grundig<br />
legesjekk.<br />
Blant <strong>de</strong> som har vondt i ryggen i en<br />
ukes tid finner legen kun i to prosent av<br />
tilfellene at <strong>de</strong>t ligger en sykdom bak plagene,<br />
f.eks. skiveprolaps, infeksjon, reumatisk<br />
li<strong>de</strong>lse eller ustablitet i ryggra<strong>de</strong>n<br />
pga. slitasje.<br />
Hos <strong>de</strong> som har hatt vondt i ryggen i<br />
mer enn seks uker oppdages <strong>de</strong>t en slik<br />
bakenforliggen<strong>de</strong> årsak i ca. 10-15 prosent<br />
av tilfellene, og blant <strong>de</strong> som har vondt i<br />
ryggen i mer enn tolv uker viser <strong>de</strong>t seg<br />
at ca. 25 prosent har en form for sykdom.<br />
Hos 75 prosent av personene med langvarige,<br />
kroniske ryggproblemer finner en<br />
altså ingen bakenforliggen<strong>de</strong> sykdom<br />
som forklarer smerten.<br />
Hvor kommer smerten fra?<br />
Ryggvondt kan grovt sett <strong>de</strong>les opp i to<br />
typer: Smerte i nedre <strong>de</strong>len av ryggen og<br />
ryggvondt <strong>de</strong>r smerten stråler ut i <strong>de</strong>t ene<br />
benet eller noen ganger i begge benene.<br />
Med ”hekseskudd“ menes plutselig, sterk<br />
smerte i nedre <strong>de</strong>len av ryggen. Et slikt hekseskudd<br />
kan bl.a. skyl<strong>de</strong>s feil løftestilling<br />
eller feil bevegelser i forbin<strong>de</strong>lse med trening<br />
e.l.<br />
om ryggen?<br />
Det er ikke uvanlig at mennesker våkner<br />
med hekseskudd. Dette skyl<strong>de</strong>s alt for ofte<br />
at ryggen, som belastes hardt ved arbeid og<br />
trening e.l. ikke har fått slappet or<strong>de</strong>ntlig av<br />
un<strong>de</strong>r søvnen.<br />
En god seng er nødvendig for at en skal<br />
kunne slappe or<strong>de</strong>ntlig av.<br />
Mange årsaker til smerten<br />
Årsakene til smertene er mange og forklaringene<br />
spriker, avhengig av hvem en<br />
spør. De aller vanligste forklaringene i<br />
forhold til akutt ryggvondt innen ortopedien<br />
er små brister i forskjellige muskler,<br />
sener og leddbånd.<br />
Denne typen ska<strong>de</strong>r vet en veldig lite om,<br />
etter som en ikke kan påvise ska<strong>de</strong>n med<br />
vanlige røntgenmeto<strong>de</strong>r. Den forklaring en<br />
får <strong>de</strong>rsom en spør <strong>de</strong> spesialistene som<br />
behandler ryggproblemene med såkalt<br />
manipulasjonsbehandling (naprapater,<br />
kiropraktorer, samt OMT-utdannete leger<br />
og sykepleiere) er at en har såkalte bevegelseshemminger<br />
og muskelspenninger.<br />
Ryggproblemer er<br />
vanlig un<strong>de</strong>r graviditet<br />
En regner med at omtrent halvparten av<br />
alle kvinner får ryggproblemer un<strong>de</strong>r graviditeten.<br />
Problemene antas å skyl<strong>de</strong>s at<br />
belastningen på ryggen forandres un<strong>de</strong>r<br />
graviditeten, og i tillegg hormonelle forandringer.<br />
På mange sykehus tilbys <strong>de</strong>t<br />
spesiell gymnastikk for gravi<strong>de</strong> som trener<br />
bl.a. ryggmuskulaturen. Det finnes<br />
også treningstilbud for <strong>de</strong> som akkurat er<br />
blitt mødre.<br />
453
49 Rygg.qxp 05-10-20 15.45 Sida 454<br />
454
49 Rygg.qxp 05-10-20 15.45 Sida 455<br />
Skiveska<strong>de</strong>r<br />
Mellom ryggvirvlene ligger skivene.<br />
Skiven er bygd opp av tre forskjellige <strong>de</strong>ler:<br />
• En myk, geléaktig kjerne, som omgis av<br />
• en seig bruskring, og ytterst<br />
• et leddbåndlignen<strong>de</strong> lager som hol<strong>de</strong>r<br />
skiven på plass.<br />
Skivene har som funksjon å ta opp støt<br />
og for<strong>de</strong>le trykket mellom virvlene, slik<br />
at ryggra<strong>de</strong>n kan bøyes og vris uten at<br />
<strong>de</strong>n tar ska<strong>de</strong>.<br />
Skivene er <strong>de</strong>n <strong>de</strong>l av ryggen som først<br />
viser tegn på al<strong>de</strong>rsforandringer. Fra 20årsal<strong>de</strong>ren<br />
blir <strong>de</strong>n direkte blodforsyningen<br />
til skivenes brusk borte.<br />
Det blir <strong>de</strong>rmed vanskeligere for brusket<br />
i skivene å restituere seg, etter som<br />
<strong>de</strong>t ikke kommer til blod.<br />
En vet at f.eks. røyking forverrer kraftig<br />
skivens næringstilførsel, mens mosjon<br />
har en positiv effekt. Noen ganger oppstår<br />
<strong>de</strong>t et såkalt skiveprolaps, som er en<br />
av <strong>de</strong> få sikre forandringer som klart kan<br />
koples til en viss type ryggsmerte.<br />
Når en ligger er trykket på skivene minst,<br />
og <strong>de</strong>t er <strong>de</strong>rfor viktig å tenke på at sengen<br />
som en sover i er or<strong>de</strong>ntlig oppbygd.<br />
Naturmaterialstoppen i sengene til<br />
Hästens tillater <strong>de</strong>n føyelighet som kreves<br />
for at <strong>de</strong>nne fjæringen skal komme<br />
best til sin rett. Du må dog selv velge<br />
mo<strong>de</strong>ll og fasthetsgrad med omhu.<br />
Velbefinnen<strong>de</strong>.<br />
Hva ellers vet vi<br />
Hvorfor er ryggsmerter så vanlig?<br />
Er kvaliteten på folks rygger av dårlig<br />
kvalitet? Innebærer vår tobente, oppreiste<br />
stilling en alt for stor belastning på<br />
ryggen?<br />
Menneskets rygg har en god konstruksjon.<br />
Vår oppreiste stilling medfører sant<br />
nok at <strong>de</strong>t blir større belastning på ulike<br />
strukturer i ryggra<strong>de</strong>n, men ryggen er<br />
bygd for å tåle <strong>de</strong>tte.<br />
Selv dyr som går på alle fire rammes av<br />
om ryggen?<br />
al<strong>de</strong>rsforandringer i ryggen, og hos<br />
enkelte arter (bl.a. kyr, hester og hun<strong>de</strong>r)<br />
er f.eks. skiveprolaps like vanlig som hos<br />
mennesker.<br />
Livsstilen vår forverrer <strong>de</strong>rimot ryggene<br />
våre. <strong>For</strong>skerne har f.eks. vist at røyking<br />
og stillesitting øker faren for ryggvondt.<br />
En kan <strong>de</strong>rfor si at inaktivitet ikke er bra<br />
for ryggen. Selv feil bevegelser som gjentas<br />
ofte, f.eks. løfting med ryggen vridd,<br />
kan ska<strong>de</strong> ryggen, og spesielt skivene.<br />
455
49 Rygg.qxp 05-10-20 15.45 Sida 456<br />
456
49 Rygg.qxp 05-10-20 15.<strong>46</strong> Sida 457<br />
Velbefinnen<strong>de</strong>.<br />
Hva ellers vet vi<br />
om ryggen?<br />
Yrkesgrupper i risikosonen<br />
<strong>For</strong>skjellige un<strong>de</strong>rsøkelser har vist at<br />
ryggproblemer er vanligere i visse yrkesgrupper,<br />
f.eks. blant skogsarbei<strong>de</strong>re, slakteri-<br />
og kjøttarbei<strong>de</strong>re, betongarbei<strong>de</strong>re<br />
og murere m.fl.<br />
Ryggproblemer er også overrepresentert<br />
blant kvinner i såkalt mannsdominerte<br />
yrker, f.eks. verkstedmekanikere,<br />
maskinmontører og sveisere. Det finnes<br />
likevel ingen sikre beviser for at yrker<br />
med tunge løft og uheldige arbeidsstillinger<br />
forårsaker ryggproblemer, eller at<br />
kroniske ryggproblemer skyl<strong>de</strong>s overbelastning.<br />
Mye taler egentlig imot at ryggsmerter<br />
i særlig utstrekning er en belastningssykdom.<br />
Mange studier har vist at mennesker<br />
med tyngre arbeid har en lavere frekvens<br />
av ryggproblemer enn <strong>de</strong> med lettere<br />
arbeid.<br />
Derimot vet en at ryggsmerter kan forverres<br />
av spesielle bevegelser og arbeidsoppgaver.<br />
De som har jobber som medfører<br />
tunge løft og uheldige arbeidsstillinger<br />
er sykemeldte over lengre tid når <strong>de</strong><br />
har problemer med ryggen. De som kan<br />
unngå anstrengen<strong>de</strong> bevegelser kan<br />
naturligvis raskere gå tilbake til arbei<strong>de</strong>t<br />
sitt etter en perio<strong>de</strong> med ryggsmerter.<br />
457
49 Rygg.qxp 05-10-20 15.<strong>46</strong> Sida 458<br />
458
49 Rygg.qxp 05-10-20 15.<strong>46</strong> Sida 459<br />
Velbefinnen<strong>de</strong>.<br />
Hva ellers vet vi<br />
om ryggen?<br />
<strong>For</strong>skerstudier<br />
En av <strong>de</strong> største studier som er gjort om<br />
ryggplager ble gjennomført hos flyfabrikanten<br />
Boeings fabrikker i Seattle, USA<br />
og omfattet 3000 arbei<strong>de</strong>re. Denne studien<br />
pågikk i fire år.<br />
Trivsel på arbeidsplassen, kamerater<br />
og arbeidsle<strong>de</strong>lse viste seg å være avgjøren<strong>de</strong><br />
for om <strong>de</strong> ansatte ble utsatt for<br />
akutte ryggproblemer eller ikke. Vantrivsel<br />
og dårlige muligheter for å kunne<br />
påvirke sin egen arbeidssituasjon økte<br />
faren for ryggvondt. Andre faktorer som<br />
økte faren var f.eks. røyking og om en<br />
tidligere had<strong>de</strong> hatt ryggvondt.<br />
Derimot viste <strong>de</strong>t seg at hvor tungt<br />
arbei<strong>de</strong>t var, personens muskelstyrke,<br />
bevegelighet, al<strong>de</strong>r og kjønn ikke had<strong>de</strong><br />
noen betydning. <strong>For</strong> <strong>de</strong> som fikk langvarige<br />
ryggproblemer, dvs. ryggsmerter<br />
som varte i mer enn tre måne<strong>de</strong>r, viste<br />
<strong>de</strong>t seg at liten trivsel på arbeidsplassen,<br />
røyking og dårlig fysisk form var noen av<br />
<strong>de</strong> viktigste risikofaktorene.<br />
At trivsel, bå<strong>de</strong> i forhold til arbeidsmiljø<br />
og hjemmemiljø, er viktigere enn f.eks.<br />
tunge løft og uheldige arbeidsstillinger,<br />
støttes av resultater fra andre un<strong>de</strong>rsøkelser,<br />
bå<strong>de</strong> i Sverige og andre land.<br />
I en canadisk studie forsøkte en å redusere<br />
<strong>de</strong>t sykefraværet som skyldtes ryggplager<br />
blant sykepleiere. I studien observerte<br />
en to forskjellige grupper. I <strong>de</strong>n ene<br />
gruppen ble <strong>de</strong>t gitt intensiv un<strong>de</strong>rvisning<br />
om rett løfteteknik m.m. Denne un<strong>de</strong>rvisningen<br />
påvirket ikke sykefraværet. I <strong>de</strong>n<br />
andre gruppen konsentrerte en seg helt på<br />
å forbedre <strong>de</strong>t psykososiale arbeidsmiljøet.<br />
I <strong>de</strong>n gruppen gikk sykefraværet som<br />
skyldtes ryggplager ned med 70 prosent.<br />
459
49 Rygg.qxp 05-10-20 15.47 Sida <strong>46</strong>0<br />
<strong>46</strong>0
49 Rygg.qxp 05-10-20 15.47 Sida <strong>46</strong>1<br />
Unngå langvarig hvile<br />
I motsetning til hva en tidligere har<br />
trodd, så finnes <strong>de</strong>t nå vitenskapelig<br />
bevis for at langvarig hvile og inaktivitet<br />
fører til at <strong>de</strong>t tar lengre tid å komme seg<br />
igjen og <strong>de</strong>t øker ryggsmertene. Ved<br />
akutt ryggbesvær, f.eks. hekseskudd, kan<br />
smerten være så intenisv at personen<br />
ikke kan røre seg. Sengeligging er da ikke<br />
til å unngå, men kun for et kortere tidsrom,<br />
og selvfølgelig i en god seng.<br />
Ved akutt ryggvondt <strong>de</strong>r smerten ikke<br />
stråler ut i benene, har <strong>de</strong>t vist seg at<br />
sengeligge i to dager gir bety<strong>de</strong>lig bedre<br />
resultat enn <strong>de</strong>rsom en ligger i flere<br />
dager. Sengeligging i mer enn en uke har<br />
vist seg å være direkte ska<strong>de</strong>lig.<br />
Det er altså ikke farlig, men tvert i mot<br />
bra å bevege seg selv om <strong>de</strong>t gjør vondt i<br />
ryggen. Derimot er <strong>de</strong>t viktig at en passer<br />
på å sove <strong>de</strong> 7-9 timene per døgn som<br />
kroppen krever. Or<strong>de</strong>ntlig uthvilte muskler<br />
og ledd gjør at kroppen får større<br />
kapasitet til å lege seg selv.<br />
Det er altså oftest feil å anbefale en<br />
ryggpasient hvile og lengre sykemelding.<br />
En vet nå at inaktivitet er ska<strong>de</strong>lig for<br />
bå<strong>de</strong> kroppen og sjelen. Inaktivitet reduserer<br />
muskelmassen (styrke) og skjelettmassen,<br />
samtidig som <strong>de</strong>n allmenne kondisjonen<br />
raskt forverres. Alt vev i ryggen,<br />
så som ben, brusk, muskler, sener og ledd<br />
trenger aktivitet for å kunne lege seg og<br />
få tilbake funksjonen. Dette gjel<strong>de</strong>r uavhengig<br />
av hva som opprinnelig forårsaket<br />
ryggsmertene.<br />
Velbefinnen<strong>de</strong>.<br />
Hva ellers vet vi<br />
Få behandlinger hjelper<br />
De behandlingformene som finnes ved<br />
akutt ryggvondt er mange, men kun noen<br />
få er effektive. En <strong>de</strong>l meto<strong>de</strong>r brukes<br />
innenfor <strong>de</strong>n såkalte skolemedisinen,<br />
men andre i større grad tilhører <strong>de</strong>n<br />
såkalte alternative medisinen.<br />
Etter som ryggproblemer er så vanlige<br />
og prognosen god, 70 prosent blir friske i<br />
løpet av tre uker, enten <strong>de</strong> får behandling<br />
eller ikke, kan en regne med at uansett<br />
hva slags behandling som blir brukt så vil<br />
<strong>de</strong>n ofte oppfattes som vellykket. I henhold<br />
til <strong>de</strong> vitenskapelige, kontrollerte<br />
studiene som er gjort, har manipulasjonsbehandling<br />
vist seg å være mest<br />
effektiv i <strong>de</strong> første fire til seks ukene ved<br />
akutte ryggsmerter.<br />
Informasjon og skolering om ryggen,<br />
f.eks. råd om styrken<strong>de</strong> ryggøvelser, i likhet<br />
med opp til to dagers sengeleie har<br />
også en bevist effekt. Blant <strong>de</strong> meto<strong>de</strong>ne<br />
som ikke har vist seg å ha noen som helst<br />
effekt, eller t.o.m. negativ effekt, kan <strong>de</strong>t<br />
nevnes sengeleie i mer enn sju dager,<br />
røntgen og mikrobølgebehandling, ultralyd<br />
o.l.<br />
Oppsummert kan <strong>de</strong>t sies at lettbegripelige<br />
råd om hvordan en skal unngå dårlige<br />
bevegelser, økt mosjon, samt en godt<br />
oppbygd seng i et bekvemt og behagelig<br />
sovemiljø gir <strong>de</strong>n raskeste restitusjonen.<br />
Kroniske ryggsmerter<br />
I enkelte tilfeller blir ryggproblemene<br />
mer eller mindre kroniske. Til tross for at<br />
<strong>de</strong>t handler om forholdsvis få personer så<br />
står <strong>de</strong> for en stor <strong>de</strong>l av <strong>de</strong> ressurser som<br />
brukes på rygg innen helsevesenet. Hos<br />
omtrent en fjer<strong>de</strong><strong>de</strong>l av disse personene<br />
om ryggen?<br />
kan legene diagnostisere en ryggsykdom,<br />
men hos resten finner en ingen slik spesifikk<br />
årsak til problemene. Disse personene<br />
har altså en kronisk ryggsmerte uten<br />
kjent årsak. Lange sykemeldingsperio<strong>de</strong>r<br />
kan i seg selv bidra til at en slik kronisk<br />
smertetilstand utvikles:<br />
Langvarig sykemelding har ikke bare<br />
fysiske, men også psykiske bivirkninger.<br />
Ved langvarig sykemelding risikerer en å<br />
miste kontakten med arbei<strong>de</strong>t og arbeidskameratene,<br />
og <strong>de</strong>rmed en <strong>de</strong>l av<br />
sin sosiale forankring. Ulike un<strong>de</strong>rsøkelser<br />
har også vist at langvarig inaktivitet<br />
er en av <strong>de</strong> viktigste faktorene som<br />
bidrar til kroniske ryggsmerter.<br />
En vet også at jo raskere personen kan gå<br />
tilbake til arbei<strong>de</strong>t, <strong>de</strong>sto mindre er faren<br />
for at ryggproblemene skal bli kroniske.<br />
Det er også blitt påvist at veldig aktiv trening<br />
kan bryte et slikt kronisk smertemønster<br />
og gjøre at personen kan ta opp igjen<br />
arbei<strong>de</strong>t sitt. Flere un<strong>de</strong>rsøkelser har vist<br />
at aktivt rehabilitering i et tidlig stadium<br />
kan redusere langvarig sykemelding og<br />
antall uførepensjoneringer kraftig.<br />
Unødvendig uførepernsjonering<br />
Frem til helt nylig har mange mennesker,<br />
<strong>de</strong>ssverre helt unødig, blitt uførepensjonert<br />
på grunn av ryggproblemer. Mange<br />
har ikke hatt noen egentlig ryggsykdom,<br />
men har hatt en kronisk smertetilstand i<br />
ryggen. Flere av disse er forholdsvis<br />
unge. Å førtidspensjonere mennesker<br />
med ryggvondt som kunne ha blitt rehabilitert<br />
er umenneskelig. Det finnes bevis<br />
for at <strong>de</strong> har <strong>de</strong>t verre og at smertene<br />
øker som en konsekvens av at <strong>de</strong> blir pensjonert.<br />
<strong>46</strong>1
49 Rygg.qxp 05-10-20 15.52 Sida <strong>46</strong>2<br />
<strong>46</strong>2
49 Rygg.qxp 05-10-20 15.52 Sida <strong>46</strong>3<br />
Hästens enkle tipd for å<br />
forebygge ryggproblemer<br />
• Først og fremst skal du selvfølgelig<br />
velge en seng som kjennes behagelig og<br />
som er or<strong>de</strong>ntlig oppbygd. Hvilken fasthetsgrad<br />
du bør velge avhenger først og<br />
fremst av hvor mye du veier. Før sa en: “jo<br />
større svai, <strong>de</strong>sto mykere madrass”. I dag<br />
vet vi bedre! Det finnes ingen slike regler!<br />
Det er bedre at sengen er or<strong>de</strong>ntlig oppbygd.<br />
Etter <strong>de</strong>t kan hver og en selv avgjøre<br />
hvilken type fasthet som kjennes mest<br />
behagelig. Det viktige er at hele ryggen<br />
får støtte, at du merker at du ligger i sengen,<br />
hverken inni eller over, men i.<br />
Når du oppdager at du ikke merker<br />
sengen, da har du funnet rett seng! Prøv,<br />
så forstår du hva vi mener.<br />
• Løft nært kroppen, dvs. hold <strong>de</strong>t du<br />
skal løfte og bære så nært inntil kroppen<br />
som mulig. Da reduseres belastningen på<br />
ryggen.<br />
• Ikke vri på kroppen samtidig som du<br />
løfter! Du bør heller ikke vri kroppen<br />
samtidig som du bøyer ryggen. Slike<br />
bevegelser innebærer en stor belastning<br />
på skivene.<br />
• Veksle sitte- og arbeidsstilling ofte.<br />
Ikke sitt stille for lenge i samme stilling.<br />
Varier arbeidsstillingen. Langvarig stillesitting<br />
svekker næringstilførselen til skivene,<br />
mens bevegelse har en positiv<br />
effekt.<br />
• Når <strong>de</strong>t gjør mindre vondt, styrk ryggog<br />
benmusklene. <strong>For</strong>målet er fremfor alt<br />
å styrke <strong>de</strong> musklene som stabiliserer<br />
ryggen.<br />
Velbefinnen<strong>de</strong>.<br />
Hva ellers vet vi<br />
• Spenn magemusklene, spesielt <strong>de</strong>n<br />
nedre <strong>de</strong>len, når du løfter. Magemusklene<br />
stabiliserer <strong>de</strong>n nedre <strong>de</strong>len av ryggen, og<br />
hjelper <strong>de</strong>rfor til når en løfter.<br />
• Støtt opp ryggen. Hele ryggen skal ha<br />
støtte når du sitter og når du ligger.<br />
Dersom du har en kraftig svai, bruk<br />
korsryggstøtte i tillegg. Bruk også, <strong>de</strong>rsom<br />
<strong>de</strong>t er mulig, støtte for armene når<br />
du sitter og arbei<strong>de</strong>r.<br />
• Ikke røyk! <strong>For</strong>uten mange andre negative<br />
helseeffekter, reduserer røykingen<br />
næringstilførselen til skivene. Røyking<br />
om ryggen?<br />
svekker også transporten av forskjellige<br />
slaggprodukter fra skivene. Fler forskjellige<br />
un<strong>de</strong>rsøkelser har vist at skiveprolaps<br />
og ryggvondt er bety<strong>de</strong>lig mer vanlig<br />
blant røykere enn blant ikke-røykere.<br />
• Trening, f.eks. sykling, svømming, jogging<br />
eller gåing. Mosjon fører til bedre<br />
kondisjon og er allment styrken<strong>de</strong> for<br />
ryggen. Mosjon motvirker også forkalkning<br />
av skjelettet og forbedrer næringstilførselen<br />
til skivene. En har påvist at 30<br />
minutters trening tre ganger i uken er<br />
nok for å hol<strong>de</strong> ryggens ulike <strong>de</strong>ler i god<br />
form, dvs. muskler, ben, sener, leddbånd<br />
og brusk.<br />
<strong>46</strong>3
49 Rygg.qxp 05-10-20 15.53 Sida <strong>46</strong>4<br />
<strong>46</strong>4<br />
Ved akutte ryggproblemer<br />
Prøv å finne en smertefri stilling. Det kan<br />
f.eks. være godt å legge seg på ryggen og<br />
legge benene opp på en stol, <strong>de</strong>n såkalte<br />
psoas-stillingen. I en seng som Hästens<br />
Citation, Adjustable eller Comfortable<br />
kan du trinnløst stille inn riktig stilling.<br />
Veksle mellom hvile og aktivitet. Sitt så<br />
lite som mulig.<br />
• Legg på isposer mot smerteområ<strong>de</strong>t og<br />
gjør bevegelser med ryggen i liggen<strong>de</strong><br />
stilling. En kan også veksle mellom<br />
omslag av isposer og varmedyne. Dette<br />
har vist seg å være meget effektivt som<br />
smertelindring ved akutte ryggsmerter.<br />
• Ved store smerter, prøv å avlaste så<br />
myue som mulig ved å strekke ut ryggen,<br />
f.eks. ved å henge seg i en dørkarm med<br />
armene eller ved å ligge i psoas-stillingen.<br />
Un<strong>de</strong>r følger en re<strong>de</strong>gjørelse for skiveprolaps,<br />
Bechterews og andre ryggsykdommer<br />
for <strong>de</strong>g som vil vite mer:<br />
Ved skiveprolaps, Bechterews og fortrengning<br />
av ryggmargskanalen er ryggvondt<br />
<strong>de</strong>t mest fremtre<strong>de</strong>n<strong>de</strong> symptomet.<br />
Utglidning av en ryggvirvel, skolios<br />
og benskjørhet er andre eksempler på<br />
årsaker til ryggproblemer, og disse er <strong>de</strong>t<br />
mulig å diagnostisere.<br />
Som nevnt i foregåen<strong>de</strong> avnsitt er <strong>de</strong>t<br />
kun i ca 25 prosent av alle tilfeller av ryggvondt<br />
at legene, med nåværen<strong>de</strong> diagnostiske<br />
meto<strong>de</strong>r, kan konstatere en spesifikk<br />
årsak til problemene. Behandlingen<br />
av disse skiller seg fra behandling av<br />
”uspesifikke rygproblemer“.
49 Rygg.qxp 05-10-20 15.53 Sida <strong>46</strong>5<br />
Skiveprolaps<br />
Skivene er oppbygd som en kjerne som<br />
består av en geléaktig masse som omgir<br />
seg med en ring av brusk. Ytterst finnes en<br />
leddbåndslignen<strong>de</strong> ring som stabiliserer<br />
skiven. Skivene kan allere<strong>de</strong> fra 20-årsal<strong>de</strong>ren<br />
rammes av al<strong>de</strong>rsforandringer,<br />
såkalt skive<strong>de</strong>generering. Dette, sammen<br />
med en ytre mekanisk belastning, f.eks.<br />
vridning, fremoverluting eller feilaktige<br />
løft, kan føre til en skiveprolaps. En skiveprolaps<br />
innebærer at skivekjernen trenger<br />
ut og ska<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n ytre bruskringen.<br />
Dersom skiveprolapsen trykker på en<br />
ryggmargsnerve, så kan smerten stråle ut<br />
i <strong>de</strong>t ene benet eller i begge. Dette kalles<br />
vanligvis isjias. Smertens utbredning<br />
avhenger av hvor skiveprolapset befinner<br />
seg. Skiveprolaps er vanligst i <strong>de</strong> ne<strong>de</strong>rste<br />
virvlene (fjer<strong>de</strong> og femte virvel).<br />
Diagnosen skiveprolaps kan bekreftes<br />
med spesielle røntgenun<strong>de</strong>rsøkelser,<br />
såkalt myelografi, magnetrøntgen eller<br />
datatomografi. Skiveprolaps kan <strong>de</strong>rimot<br />
ikke oppdages med vanlig røntgen, etter<br />
som vanlig røntgen bare kan påvise skjelettska<strong>de</strong>r.<br />
Skiveprolaps kan bl.a. behandles med<br />
avlastning, f.eks. støttebelte eller korsett<br />
og forskjellige former av strekkbehandling.<br />
Dersom skiveprolapset sitter så lavt at<br />
<strong>de</strong>t påvirker nerver mot un<strong>de</strong>rlivet og<br />
forårsaker gnissinger mot urinblæren<br />
eller en<strong>de</strong>tarmen, må <strong>de</strong>t som regel opereres<br />
så fort som mulig. Nyere forskning<br />
har likevel vist at <strong>de</strong> fleste skiveprolapser<br />
som ikke har for stor innvirkning på<br />
nervene, ofte leger seg selv. Mange mennesker<br />
har t.o.m. skiveprolaps uten å<br />
merke <strong>de</strong>t. Denne nye kunnskapen kom i<br />
forbin<strong>de</strong>lse med <strong>de</strong> stadig mer effektive<br />
røntgenmeto<strong>de</strong>ne.<br />
Velbefinnen<strong>de</strong>.<br />
Hva ellers vet vi<br />
Bechterews sykdom<br />
Bechterews er en reumatisk sykdom og<br />
rammer fremfor alt yngre mennesker.<br />
Den kalles også ankyloseren<strong>de</strong> spondylitt<br />
eller pelvospondylitt. Sykdommen<br />
kjennetegnes av betennelse i korsbensled<strong>de</strong>ne.<br />
Tidligere trod<strong>de</strong> leger og forskere<br />
at <strong>de</strong>n hovedsaklig rammet menn. I<br />
senere år har forskningen vist at <strong>de</strong>n er<br />
nesten like vanlig blant kvinner, men <strong>de</strong><br />
får som regel en mil<strong>de</strong>re form.<br />
Årsaken er for en stor <strong>de</strong>l ukjent, men en<br />
vet at arvelige faktorer spiller en viss rolle.<br />
Nesten alle personer som rammes har celler<br />
med en spesiell vevstype (HLA B27).<br />
Denne vevstypen forekommer også blant<br />
andre, men i bety<strong>de</strong>lig lavere frekvens.<br />
Det hovedsaklige symptomet er smerter<br />
i ryggen. Som regel en dump verking i<br />
korsryggen som ofte stråler ut nedover i<br />
skinkene. Symptomene øker oftest suksessivt<br />
over lengre tid. Verkingen er som<br />
oftest verst utpå natten, og <strong>de</strong>t er vanlig<br />
å være støl om morgenen. Smerten og<br />
stølheten forverres un<strong>de</strong>r hvile og blir<br />
om ryggen?<br />
bedre <strong>de</strong>rsom personen er i bevegelse.<br />
Symptomene avhenger av betennelsen i<br />
spesielt korsbensled<strong>de</strong>ne, men alle større<br />
ledd og også ryggen kan rammes. Mellom<br />
virvlene dannes <strong>de</strong>t i blant en forbening,<br />
såkalte benbroer. Leddbån<strong>de</strong>ne på ryggens<br />
frem- og baksi<strong>de</strong> kan forkalkes, hvilket<br />
fører til økt stølhet i ryggen.<br />
Disse forandringene kan observeres<br />
ved hjelp av vanlig røntgen. Symptomer<br />
kan også komme fra andre <strong>de</strong>ler av kroppen,<br />
f.eks. betennelse i øyets regnbuehinne<br />
eller i prostatakjertelen.<br />
Behandling skjer i første rekke med<br />
betennelses<strong>de</strong>mpen<strong>de</strong> legemidler. Sykegymnastikk<br />
eller hjemmetrening er en viktig<br />
<strong>de</strong>l av behandlingen for å motvirke stølheten<br />
og bevare bevegeligheten i led<strong>de</strong>ne.<br />
I <strong>de</strong> fleste tilfeller er sykdommen relativt<br />
mild og har god prognose. Besværene<br />
kommer ofte i perio<strong>de</strong>r og mellom disse<br />
kan personen være mer eller mindre<br />
symptomfri.<br />
<strong>46</strong>5
49 Rygg.qxp 05-10-20 15.53 Sida <strong>46</strong>6<br />
<strong>46</strong>6
49 Rygg.qxp 05-10-20 15.54 Sida <strong>46</strong>7<br />
Velbefinnen<strong>de</strong>.<br />
Hva ellers vet vi<br />
Spinal stenose<br />
Spinal stenose er en fortrengning av<br />
ryggmargskanalen på grunn av forskjellige<br />
forandringer i ryggra<strong>de</strong>n. Sykdommen<br />
er uvanlig og rammer nesten bare eldre<br />
personer. Typiske symptomer er smerter<br />
fra korsrygg, hofter og lår. Disse symptomene<br />
kommer etter en vanlig gåtur, når<br />
en går ned trapper, når en har stått rolig<br />
lenge eller når en bøyer seg bakover.<br />
Smerten pleier å øke utover dagen, men<br />
forsvinner ofte når en bøyer seg fremover,<br />
f.eks. når en sitter.<br />
Spinal stenose gir i blant forandringer<br />
som vises på vanlig røntgen, men for sikker<br />
diagnose kreves myelografi, datatomografi<br />
eller magnetrøntgen. Dersom<br />
besværene er store, opereres fortrengningen<br />
bort. En fjerner da noen av virvlene<br />
i korsryggen, hvilket pleier å hjelpe.<br />
Spondylolistes<br />
Spondylolistes er en forskyvning av en<br />
ryggvirvel. Den femte virvelen (vanligst)<br />
glir fremover, hvilket synes å skyl<strong>de</strong>s en<br />
<strong>de</strong>fekt i virvelen. Resultatet blir at virvelen<br />
glir fremover i forhold til <strong>de</strong> andre<br />
virvlene. Denne glidningen inntreffer<br />
oftest i 10-16-årsal<strong>de</strong>ren, og sjel<strong>de</strong>n etter 25<br />
år. Dette er et problem som er vanligere<br />
blant aktive gymnaster.<br />
Diagnosen stilles med vanlig røntgen.<br />
Utglidningen trenger ikke gi noe besvær,<br />
men i omtrent halvparten av alle tilfeller<br />
kjenner personen symptomer som trøtthetsfølelse<br />
og verk i korsryggen, i blant<br />
også isjias. Symptomene forbedres ofte av<br />
sykegymnastikk og kontrollert trening.<br />
Dersom <strong>de</strong>t ikke hjelper, kan en foreta en<br />
operasjon for å stabilisere virvelen.<br />
om ryggen?<br />
Skolios<br />
Skolios innebærer en si<strong>de</strong>krumming av<br />
ryggra<strong>de</strong>n. Denne forandringen viser seg<br />
vanligvis i puberteten og er omtrent fire<br />
ganger mer vanlig hos jenter enn hos gutter.<br />
Skolios er i enkelte tilfeller arvelig. Før<br />
var polio en vanlig årsak. Skolios kan i<br />
sjeldne tilfeller føre til trøtthetsfølelse og<br />
verk i ryggen.<br />
Barn med skolios kan av og til trenge<br />
behandling med korsett. Denne behandlingen<br />
påbegynnes bare først når forandringen<br />
har nådd et visst antall gra<strong>de</strong>r<br />
krumming. <strong>For</strong>målet med korsettbehandlingen<br />
er å forhindre økt si<strong>de</strong>krumming<br />
Ellers behandles skolios med sykegymnastikk<br />
og kontrollert trening.<br />
Vanskelig skolios som ikke blir tilstrekkelig<br />
bra med annen behandling opereres.<br />
En gjør da vanligvis en avstivingsoperasjon<br />
av <strong>de</strong>t endrete ryggradspartiet.<br />
<strong>46</strong>7
49 Rygg.qxp 05-10-20 15.54 Sida <strong>46</strong>8<br />
<strong>46</strong>8
49 Rygg.qxp 05-10-20 15.55 Sida <strong>46</strong>9<br />
Velbefinnen<strong>de</strong>.<br />
Hva ellers vet vi<br />
Osteoporose og<br />
virvelkompresjon<br />
Osteoporose betyr benskjørhet og innebærer<br />
en reduksjon av skjelettmassen,<br />
hvilket normalt skjer ved økt al<strong>de</strong>r. En 70åring<br />
har ca en tredje<strong>de</strong>l mindre skjelettmasse<br />
enn en 30-åring. Reduksjonen skjer<br />
noe raskere hos kvinner enn hos menn.<br />
Kalsiummangel og hormonmangel<br />
samt alt for lite mosjon regnes å være<br />
årsaker som bidrar til osteoporose.<br />
Enkelte sykdommer, samt alkoholisme<br />
og langvarig behandling med kortison,<br />
kan føre til osteoporose.<br />
Når skjelettmassen reduseres blir skjelettet<br />
skjørere, og personen rammes da<br />
lettere av forskjellige typer benbrudd.<br />
Det kan forekomme spontane virvelkomrepsjoner,<br />
dvs. at virvlene trykkes<br />
sammen uten av personen har vært med i<br />
en ulykke e.l. Brudd og virvelkompresjoner<br />
kan gi kraftige ryggsmerter.<br />
Behandlingen er bl.a. smertestillen<strong>de</strong><br />
tabletter og avlastning.<br />
Den beste måten å forebygge osteoporose<br />
på og motvirke forkalkning av skjelettet,<br />
er regelmessig mosjon og velbalansert<br />
kost. I enkelte tilfeller, f.eks. hos<br />
eldre mennesker, brukes også behandling<br />
med kalsiumtabletter, D-vitamin, natriumfloridtabletter<br />
og østrogen i lave<br />
doser.<br />
om ryggen?<br />
Infeksjoner og tumorer<br />
Til og med ryggra<strong>de</strong>n kan rammes av<br />
infeksjoner, men <strong>de</strong>t er veldig uvanlig.<br />
Såkalt septisk spondylitt innebærer at<br />
en infeksjon via blo<strong>de</strong>t rammer en eller<br />
flere virvler. Symptomene er feber, frysninger,<br />
sykdomsfølelse, og at <strong>de</strong> virvlene<br />
som er angrepet kjennes ømme ut.<br />
Før var tuberkulose <strong>de</strong>n vanligst årsaken<br />
til spondylitt, men i dag er <strong>de</strong>t stafylokokkbakterier.<br />
Tilstan<strong>de</strong>n behandles<br />
med høye doser antibiotika.<br />
I sjeldne tilfeller kan årsaken til ryggsmertene<br />
være en form for tumor i ryggra<strong>de</strong>n.<br />
Som oftest dreier <strong>de</strong>t seg om dattersvulster<br />
som har spredt seg fra en<br />
kreft-tumor i en annen <strong>de</strong>l av kroppen,<br />
f.eks. fra prostatakreft, lungekreft eller<br />
brystkreft. Tumorer kan også dannes i<br />
skjelettet eller benmargen. I veldig sjeldne<br />
tilfeller dreier <strong>de</strong>t seg om en tumor i<br />
selve ryggmargen.<br />
Metastaser og skjelettkreft kan i vanlige<br />
tilfeller oppdages ved hjelp av vanlig<br />
røntgen eller isotoprøntgen.<br />
Ryggmargstumorer diagnostiseres med<br />
myelografir eller datatomografi. Den<br />
behandlinger som brukes mot tumorer i<br />
ryggra<strong>de</strong>n er bl.a. stråling, cytostatika og<br />
i enkelte tilfeller operasjon.<br />
<strong>46</strong>9
49 Rygg.qxp 05-10-20 15.56 Sida 470<br />
470
49 Rygg.qxp 05-10-20 15.56 Sida 471<br />
Referanseliste<br />
Frymoyer J. W. (ed.): The Adult Spine Principles and Practice. Raven Press Vol 1 og 2. 1991<br />
Ry<strong>de</strong>vik B, Vällfors B: Ont i ryggen; Läkeme<strong>de</strong>lsboken 89/90, s. 429-436; Apoteksbolaget 1989<br />
Nachemson A: Ont i ryggen - ett samhällsproblem. Utredning av problemets aktuella omfattning<br />
och kunskap om orsaker, diagnos och behandling med rekommendationer för lösning; Statens<br />
Beredning för Utvär<strong>de</strong>ring au Medicinsk Metodik 1989<br />
Clinical Practice Gui<strong>de</strong>line: Acute Low Back Problems in Adults, U.S. Department of Health and<br />
Human Services nr. 14 1994<br />
Nystrand A: Ryggont, Apoteket informerar om sjukdom och hälsa, nr. 6 1990<br />
Lind J: Samhällsproblemet ont i ryggen: Arbetsplatserna måste åtgärdas. Socialforsäkringssystemet<br />
skall granskas; Läkartidningen nr. 49/ 1989 s. 43084311<br />
Bogduk N, Twomey L. T: Clinical Anatomy of the Lumbar Spine. Churchill Livingstone 1991<br />
Svensson H O, An<strong>de</strong>rsson G, Wilhelmsson C, Vedin A: Ländryggsbesvär hos män i 40-47 års ål<strong>de</strong>r en<br />
retrospektiv tvärsnittsstudie; Läkartidningen nr. 4185, s. 207-210<br />
Linton, S J, Warg L-E: Vilken bety<strong>de</strong>lse har psykosociala faktorer för besvär från rörelseorganen?<br />
Läkartidningen nr. 49/1989, s. 4341-4347<br />
Rothman R. H, Simeone F. A (eds): The Spine. Vol. 1 og 2 Saun<strong>de</strong>rs 1992<br />
Axelsson JA, Blume J: Psykosociala arbetsmiljöfaktorer ofta bakomliggan<strong>de</strong> orsaker till ländryggssmärtor;<br />
Läkartidningen nr. 50/88, s. 4431-4434<br />
Hansson T: Ländryggsbesvär och arbete; Arbetsmiljöfon<strong>de</strong>n 1989<br />
Weinstein J. N, Wiesel S. W (eds): The Lumbar Spine. The international Society for the Study of the<br />
Lumbar Spine. Saun<strong>de</strong>rs 1990<br />
Malker B, Zamore K: Yrkesrelatera<strong>de</strong> belastningssjukdomar 1980-1983 - en översikt; Läkartidningen<br />
nr. 6/1987, s. 376-382<br />
Svenska Läkaresällskapet: Rörelseorganens belastningssjukdomar. Vol 94, häfte 3, 1985, Spritryck<br />
065-1985<br />
Hammar M, Berg G, Lilliesköld U, Lin<strong>de</strong>n U, Thorblad J: Ryggbesvär un<strong>de</strong>rgraviditet - inci<strong>de</strong>ns,<br />
diagnostik och bakgrundsfaktorer; Läkartidningen nr. 21/86. s. 1960-1962<br />
Weinstein S. L (ed): The Pediatric Spine Principles and Practice. Vol. 1 og 2. Raven Press 1994<br />
Socialstyrelsen: Att förebygga sjukdomar i rörelseorganen - un<strong>de</strong>rlag till hälsopolitiskt handlingsprogram;<br />
Socialstyrelsen redovisar 1987:14<br />
Socialstyrelsen: Folkhälsorapport. Socialstyrelsen redovisar 1987:15<br />
Oliver J, Middleditch A: Functional Anatomy of the Spine. Butterworth Heinemann 1994<br />
Nachemson A, Öhlund C, et. al; Ryggproblemens lösning? Symposium vid Svenska Läkaresällskapets<br />
riksstämma 30/11 1988<br />
Karlsson Y: Symposium om “ryggproblemens lösning“: Aktivera, informera patienten. Sätt funktion,<br />
inte smärta i fokus; Läkartidningen nr. 50/88, s 4437<br />
Hoppenfeld S: Physical Examination of the Spine and Extremities. Appleton-Century-Crofts 1976<br />
Carlsson A. M: Ryggbesvär - ett svårbehandlat smärttillstånd; Läkartidningen nr. 50/88, s. 4399-<br />
4400<br />
Jensen G, F: Personlig kommunikation. 1996<br />
Spri: Smärta och smärtbehandling; Sprirapport 219. Läkardagarna i Örebro 1987<br />
Haegerstam G: Smärta - teori, klinik och behandling. Astra 1983<br />
Hollinshead W. H: Anatomy for Surgeons Vol 3: The Back and Limbs. Hoeber 1969<br />
Bauer G: Ortopedisk kirurgi; Stu<strong>de</strong>ntlitteratur 1980<br />
<strong>For</strong>sgreen J: Friskare rygg; ICA-förlaget 1986<br />
Rygginstitutet: Rehabiliteringsprogram, Rygginstitutet, Sundsvall 1986<br />
Nystrand A: Trivsel på jobbet minskar ryggont; <strong>For</strong>skning och Framsteg nr. 4/88, s. 44-50<br />
Johansson C (red.): Belasta dig frisk. Arbetsmiljöfon<strong>de</strong>n och Folksam <strong>For</strong>skning 1992<br />
Nachemson A: Minska förtidspensionerna så får sjukvär<strong>de</strong>n bättre resurser; Läkartidningen nr. 26-<br />
27/88, s. 2307-2308<br />
Crenshaw A. H (ed.): Campbells Operative Orthopaedics. Vol 1-5. Mosby Year Book 1992<br />
Wallin L: Människor odugligförklaras - vårt system befrämjar sjukpensionering istället för rehabilitering;<br />
DN-<strong>de</strong>batt, Dagens Nyheter 20/11 -88<br />
Williams P. L et. al. (eds): Gray’s Anatomy. Churchill Livingstone 1995<br />
Riksförbun<strong>de</strong>t mot reumatism: Bechterewskola - informationshäfte för ökad kunskap om<br />
Bechterews sjukdom, Bechterewreumatiker/Riksförbun<strong>de</strong>t mot reumatism<br />
Kirkaldy-Willis W. H, Burton C. V: Managing Low Back Pain. Churchill Livingstone1992<br />
Referenser til ”Hva ellers vet vi om søvnen?”:<br />
Lindsay K. W, Bone I, Callan<strong>de</strong>r R: Neurology and Neurosurgery Illustrated. Churchill Livingstone<br />
1986<br />
Barr M. L, Kiernan J. A: The Human Nervous System. An Anatomical Viewpoint. Lippincott 1988<br />
Netter F. H: Nervous system: Vol 1, part 1. Anatomy and Physiology.The Ciba Collection of Medical<br />
Illustrations 1986<br />
Netter F. H: Nervous system: Vol 1, part 2. Anatomy and Physiology.The Ciba Collection of Medical<br />
Illustrations 1986<br />
Kan<strong>de</strong>l E. R, Schwartz J.H: Principles of Neural Science. Elsevier 1985<br />
Haug E, Sand O, Sjaastad Ø. V: Människans Fysiologi. Liber Utbildning 1993<br />
Carlsson A, Carlsson L: Hjärnans budbärare. Stockholm 1988<br />
Haegstam G: Smärta. Teori, Klinik, Behandling. Astra Läkeme<strong>de</strong>l AB, Sö<strong>de</strong>rtälje 1983<br />
Gregory R (ed): The Oxford Companion to the Mind. Oxford University Press, New York 1987<br />
Hindfelt B: Neurologisk Un<strong>de</strong>rsökning. Stu<strong>de</strong>ntlitteratur 1995<br />
Aquolonius S-M, Fagius J (eds): Neurologi. Almqvist & Wiksell 1989<br />
Swash M, Kennard C (eds): Scientific Basis of Clinical Neurology. Churchill Livingstone 1985<br />
Freud S: (1900-1901). The interpretation of Dreams, Vol. 4 and 5. (Translation by Strachey J).<br />
London, Hogarth Press and The Institute of Psycho-Analysis 1953<br />
Freud S: (1933). New Introductory Lectures on Psycho-Analysis. (Translation by Sprott W. J. H).<br />
London, Hogarth Press and The Institute of Psycho-Analysis 1949<br />
Larsson L-E: Neurofysiologi -en introduktion. Stu<strong>de</strong>ntlitteratur1991<br />
Phillips C. G: Movements of the Hand. Liverpool University Press 1986<br />
Simmons Company: Your Personal Sleep Quota. Internet 1995<br />
Chase M, Weitzman E. D: Sleep Disor<strong>de</strong>rs: Basic and Clinical Research. New York, SP Medical &<br />
Scientific Books 1983<br />
Sonesson B, Sonesson G: Människans Anatomi och Fysiologi. Almqvist & Wiksell 1993<br />
Fernlund P, Hanson A, Laurell C-B, Lundh B: Klinisk Kemi I Praktisk Medicin. Stu<strong>de</strong>ntlitteratur 1986<br />
Vallbo Å, Johansson R: Att tjuvlyssna på han<strong>de</strong>ns nervsystem. <strong>For</strong>skning och Framsteg Nr 2. 1982<br />
Changeux J-P: Neuronal man. The Biology of Mind. Oxford University Press, New York 1985<br />
Heimer L: Människans Hjärna och Ryggmärg. Aka<strong>de</strong>miförlaget, Stockholm 1961<br />
Ottosson D: Nervsystemets fysiologi. Natur och Kultur 1978<br />
Homeros: Ilia<strong>de</strong>n. 800 F. Kr.<br />
Rydin H, Magaard B: Farmakologi. Liber 1990<br />
Williams P. L et. al. (eds): Gray’s Anatomy. Churchill Livingstone 1995<br />
Chusid J. G: Correlative Neuroanatomy & Functional Neurology. Lange 1982<br />
Barker R. A: Neuroscience. An Illustrated Gui<strong>de</strong>. Ellis Horwood 1991<br />
Kales A, Kales J: Recent avances in the diagnoses and treatment of sleep disor<strong>de</strong>rs. In Usdin G. (ed),<br />
Sleep Research and Clinical Practice. New York, Brunner/Mazel 1973.<br />
Ursin Reidun: Sömn och sömnrubbningar. Natur och Kultur 1986<br />
Jönsson Toini: Sömn. Stu<strong>de</strong>ntlitteratur 1995<br />
Fluchaire Pierre: Sov Gott. ICA Bokförlag 1985<br />
Hagberg Ulla: Drömmen som vän och vägvisare. Svenska Förlaget 2001<br />
Chopra Deepak: God sömn. Norstedts 1998.<br />
Roos Björn-Erik och Atterstam Inger: Den gåtfulla sömnen. Medicinska forskningsrå<strong>de</strong>t 1989<br />
Dement W: Sömnlös. Raben och Sjögren 1978<br />
Dunkell S: Kroppens nattliga språk. Askild & Kärnekull 1978<br />
Gillberg M: The human sleep-wake cycle. Karolinska sjukhuset 1983<br />
Ursin Reidun: Eksterne faktors innflytese på sovn. Munksgard 1988<br />
Zepelin H: Aging and sleep. Roche 1982<br />
Johnsson An<strong>de</strong>rs: Biologiska klockor. Natur och Kultur 1977<br />
Conroy och Mills: Human Circadian Rhythms. Churchill 1970<br />
Men<strong>de</strong>lson, Gillin och Wyatt: Human sleep an its disor<strong>de</strong>rs. Plenum Press 1977<br />
Orem J och Barnes C D: Physiology in Sleep. Aca<strong>de</strong>mic Press 1980<br />
Webb Wilse B: Sleep - the gentle tyrant. A Spectrum Book 1975<br />
471
50 Naprapat ANDRAD.qxp 05-10-21 07.45 Sida 472<br />
Godkj. naprapat Sven-Åke Östman<br />
gir råd ved valg av seng.<br />
472<br />
Å sove godt er viktigere for helsen enn <strong>de</strong>t<br />
mange vet. God søvn forebygger rygg- og<br />
nakkeska<strong>de</strong>r, og <strong>de</strong>ssuten gir <strong>de</strong>n <strong>de</strong>g et<br />
bedre immunforsvar, bedre restitusjonsevne,<br />
bedre humør, bedre hukommelse, bedre<br />
kondisjon og bedre evne til å ta imot læring.<br />
– I dag har mange mennesker problemer<br />
med nakke og rygg. En god seng og en god<br />
pute forebygger disse problemene, sier<br />
godkj. naprapat Sven-Åke Östman.<br />
Sven-Åke Östman driver egen praksis i<br />
Järna utenfor Stockholm, og har arbei<strong>de</strong>t<br />
som naprapat i mer enn 13 år. I løpet av<br />
disse årene er han blitt utnevnt som Årets<br />
Naprapat og har vært le<strong>de</strong>r for <strong>de</strong>t Svenska<br />
Naprapatförbun<strong>de</strong>t. Sven-Åke Östman har<br />
stor erfaring med pasienter med rygg- og<br />
nakkeproblemer. Han mener at <strong>de</strong>t er vår<br />
tids folkesykdom. Stress, stadig høyere<br />
arbeidsbelastninger, stillesitten<strong>de</strong> arbeid<br />
og inaktivitet bidrar til rygg- og nakkeproblemer.<br />
Mange mennesker beveger seg for lite i sitt<br />
daglige arbeid. <strong>For</strong>ebyggen<strong>de</strong> tiltak for å<br />
motvirke vond rygg blir <strong>de</strong>rfor mer og mer<br />
viktig. Søvnen er et av <strong>de</strong> viktigste forebyggen<strong>de</strong><br />
tiltakene for ryggen og <strong>de</strong>n allmenne<br />
helsen.<br />
En god seng forebygger og lindrer.<br />
Det er viktig å sove i en seng som gir god<br />
avlastning for ryggen. Du skal kjenne at<br />
hele ryggen får god støtte og avlastning, og<br />
at du ligger i sengen, ikke oppå <strong>de</strong>n eller<br />
nedi <strong>de</strong>n. Dersom du allere<strong>de</strong> har smerter,<br />
mener naprapatene at bå<strong>de</strong> ryggra<strong>de</strong>n og<br />
muskulaturen er involvert. Da kreves <strong>de</strong>t
50 Naprapat ANDRAD.qxp 05-10-21 07.45 Sida 473<br />
som oftest behandling for disse problemene.<br />
En god seng kan ikke love at du slipper<br />
problem med ryggen, <strong>de</strong>rimot kan <strong>de</strong>n<br />
forebygge og lindre plagene.<br />
Naprapatene un<strong>de</strong>rstreker viktigheten av<br />
å prøveligge forskjellige senger, etter som<br />
alle senger har forskjellige egenskaper.<br />
Hvilken seng som passer best for <strong>de</strong>g kan<br />
du bare finne ut ved å legge <strong>de</strong>g i sengen.<br />
Kombinasjonen<br />
seng og pute er viktig.<br />
Sven-Åke Östman un<strong>de</strong>rstreker viktigheten<br />
av kombinasjonen seng og pute. De som har<br />
problemer med rygg og nakke bør også ta med<br />
valg av rett pute når <strong>de</strong> velger seng.<br />
Sammen med Sven-Åke Östman har Hästens<br />
utviklet en anatomisk oppbygd pute som<br />
lages helt i naturmaterialer.<br />
Hästens anatomiske sovepute er utviklet<br />
med fokus på kvalitet, <strong>de</strong>sign og kunnskap<br />
om naprapati.<br />
I formen ser <strong>de</strong>n ut som en helt vanlig<br />
pute, men innvendig finnes en avtagbar<br />
sylin<strong>de</strong>r som avlaster og gir nakken støtte.<br />
Sylin<strong>de</strong>ren finnes med forskjellig fasthetsgrad<br />
for å kunne tilpasses forskjellige indivi<strong>de</strong>rs<br />
behov.<br />
Puten er laget i bomull og dun. Dunblandingen<br />
inne i puten former seg etter <strong>de</strong>n<br />
enkelte bruker og slipper ut fukt som blir<br />
avgitt av kroppen. Soveputens stoff i 100<br />
prosent bomull gjør at fjærene ikke kan<br />
trenge ut, samtidig som luft kan passere, slik<br />
at puten “puster”.<br />
Hästens Anatomiska Sovepute anbefales av<br />
<strong>de</strong>t Svenska Naprapatförbun<strong>de</strong>t.<br />
Se si<strong>de</strong> 332.<br />
Go<strong>de</strong> råd<br />
fra naprapaten.<br />
En måte å forebygge ryggvondt på er å strekke <strong>de</strong> musklene som er opphav til ubehaget.<br />
Un<strong>de</strong>r beskrives to enkle øvelser som du lett kan gjøre selv. Øvelsene bør gjøres morgen<br />
og kveld, og tar bare et par minutter hver gang.<br />
Den såkalte hoftebøyeren og setemuskulaturen kan ofte gi ryggsmerter. Det er når<br />
disse musklene blir forkortete at <strong>de</strong> kan gi en trøtthetsfølelse og verk i ryggen. <strong>For</strong> å<br />
strekke ut disse musklene, utfør øvelse 1.<br />
Brystmuskulaturen blir ofte for kort og spent og påvirker <strong>de</strong>rmed vår holdning på en<br />
negativ måte. Det påvirker i sin tur <strong>de</strong> øvrige nakke- og halsmusklene, slik at <strong>de</strong> blir<br />
“stressete”. Dette kan gi forskjellige symptomer, for eksempel verk i nakke og skuldre,<br />
spenningsho<strong>de</strong>pine og svimmelhet. <strong>For</strong> å strekke ut disse musklene, utfør øvelse 2.<br />
Øvelse 1:<br />
Tøying av setemuskulaturen.<br />
Utgangsposisjon:<br />
Ligg på ryggen, gjerne med en pute<br />
un<strong>de</strong>r ho<strong>de</strong>t. Legg høyre fot på venstre<br />
kne. Ta tak i venstre ben rett un<strong>de</strong>r<br />
kneet.<br />
Utførelse:<br />
1. Dra venstre ben mot brystet til du<br />
kjenner at <strong>de</strong>t strekker seg i høyre<br />
rumpeball eller på baksi<strong>de</strong>n av<br />
høyre lår. Hold i ca 10 sekun<strong>de</strong>r.<br />
2. Spenn høyre rumpeball ved å presse<br />
høyre fot mot venstre kne. Ta i bare<br />
noen prosenter av din maksimale<br />
kraft. Hold i ca 10 sekun<strong>de</strong>r.<br />
3. Gjenta punkt 1-2 to ganger.<br />
4. Avslutt med å tøye ut muskelen<br />
i ca 10 sekun<strong>de</strong>r.<br />
Utfør si<strong>de</strong>n øvelsen på likedan måte,<br />
men med venstre fot på høyre kne.<br />
Velbefinnen<strong>de</strong>.<br />
Øvelse 2:<br />
Tøying av brystmuskulaturen.<br />
Utgangsposisjon:<br />
Stå med ansiktet mot et hjørne. Plasser<br />
hen<strong>de</strong>ne dine mot veggen slik at overarmene<br />
er bøy<strong>de</strong> 90 gra<strong>de</strong>r. Flytt frem<br />
<strong>de</strong>n ene foten inn mot hjørnet.<br />
Utførelse:<br />
1. Len <strong>de</strong>g inn mot hjørnet til du kjen<br />
ner at <strong>de</strong>t strekker seg i brystkassen.<br />
Hold i ca 10 sekun<strong>de</strong>r.<br />
2. Spenn musklene ved å presse hen<strong>de</strong>r<br />
og un<strong>de</strong>rarmer mot veggen. Ta bare i<br />
med noen prosenter av din maksimale<br />
kraft. Hold i ca 10 sekun<strong>de</strong>r.<br />
3. Gjenta punkt 1-2 to ganger.<br />
4. Avslutt med å tøye ut muskelen<br />
i ca 10 sekun<strong>de</strong>r.<br />
473
50 Naprapat ANDRAD.qxp 05-10-21 07.45 Sida 474<br />
Godkj. kiropraktor Olav Erik Bjölstad<br />
gir råd ved valg av seng.<br />
474<br />
Olav Erik Bjölstad er godkj. kiropraktor.<br />
Født i New York, oppvokst i Åndalsnes og<br />
har i mange år hatt praksis i Tulegatan i<br />
Stockholm. Der møter han daglig en stor<br />
strøm av stockholmere med et felles samtaleemne.<br />
Sine von<strong>de</strong> rygger.<br />
Det var så selvfølgelig at akkurat <strong>de</strong>tte<br />
møtet skulle finne sted, et karismatisk<br />
møte, forutbestemt. Et møte mellom sjefen<br />
for Hästens Sängar AB og kiropraktoren.<br />
Jeg, Olav Bjölstad, har jobbet som kiropraktor<br />
i 20 år og jeg har “snakket seng”<br />
minst fem ganger om dagen i løpet av <strong>de</strong>n<br />
ti<strong>de</strong>n. Jeg mener at jeg har fått en solid<br />
kunnskap om ryggpasienters sovevaner.<br />
Derfor ringte jeg Jan Ry<strong>de</strong>, sjef for Hästens<br />
i Köping, for å se om vi kunne få gjøre et<br />
bra produkt enda bedre for kun<strong>de</strong>n/pasienten.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>tte første møtet fortalte Jan<br />
stolt om generasjoner kunnskap i <strong>de</strong>n edle<br />
kunsten å lage senger av ypperste kvalitet.<br />
Over hundre års yrkesstolthet og tradisjon<br />
i å bruke kun naturmaterialer som bomull,<br />
ull, lin, tre, tagl m.m for å skape et sovemiljø<br />
som er så menneskevennlig som<br />
mulig. Et tidløst kunstverk som skal stå<br />
imot årevis med daglige /nattlige påkjenninger,<br />
men likevel garantert hol<strong>de</strong> i minst<br />
30 år.<br />
Det gikk fort opp for meg at Jan er veldig<br />
stolt av hver <strong>de</strong>talj som inngår i en<br />
madrass fra Hästens! En kan lure på hvordan<br />
han kan være så stolt over en madrass?<br />
Men Jan Ry<strong>de</strong> mener at sengen er <strong>de</strong>t viktigste<br />
en har i et hjem. I tusenvis av år har<br />
sengen vært en essensiell <strong>de</strong>l av hjemmet<br />
<strong>de</strong>r nye liv har blitt født og gamle tatt farvel.<br />
Der syke har blitt friske og elsken<strong>de</strong><br />
par har utført <strong>de</strong> mest intime kjærlighetsakter.<br />
Der en etter en hard dags arbeid har<br />
hvilt og pleiet sin slitne kropp og sjel.
50 Naprapat ANDRAD.qxp 05-10-21 07.45 Sida 475<br />
Derfor kan en forstå at Jan elsker og er så<br />
stolt over sine familietradisjoner.<br />
En sunn sjel i et sunt legeme!<br />
Dette er også en av hjørnesteinene i<br />
kiropraktisk filosofi. <strong>For</strong> ca hundre år<br />
si<strong>de</strong>n ble <strong>de</strong>n mo<strong>de</strong>rne kiropraktikken<br />
grunnlagt av amerikaneren David D.<br />
Palmer. En vitenskap, kunst og filosofi<br />
bygd på prinsippet om at kroppen har en<br />
fantastisk evne til å kurere seg selv. Den<br />
normale tilstan<strong>de</strong>r for alle celler i kroppen<br />
er helse, og ved å pleie sin kropp og gi <strong>de</strong>n<br />
<strong>de</strong> rette grunnforutsetningene så kan <strong>de</strong>n<br />
lege seg selv.<br />
Etter at jeg fortalte <strong>de</strong>tte til Jan, kunne<br />
vi se at vi had<strong>de</strong> mange likheter, sjefen og<br />
kiropraktoren. En stor og viktig <strong>de</strong>l av<br />
behandlingen og rehabiliteringen av en<br />
kiropraktorpasient er at en sover, leker og<br />
hviler sin kropp i en god seng.<br />
Nå sitter du sikkert og tenker ”Det kan vel<br />
du si, du som får betalt for <strong>de</strong>t!”<br />
Ja, <strong>de</strong>t er vel sant, men jeg mener bestemt<br />
at ”en god seng er essensielt for alles allmennhelse”.<br />
<strong>For</strong> å gjøre valget av madrass lettere for<br />
forbrukeren/pasienten, så foreslo jeg at jeg<br />
skulle skrive en liten informasjonsbok om<br />
hva en skal ta med i betraktningen når en<br />
skal velge madrass. Det gjør jeg ut fra <strong>de</strong><br />
erfaringer jeg har fått ved å prate med<br />
tusenvis av pasienter.<br />
Kiropraktorens syn på saken, en informasjonsveiledning<br />
som ikke bare gjel<strong>de</strong>r for<br />
Hästens madrasser, men også andre merker.<br />
Jan likte idéen om at noen utenforståen<strong>de</strong><br />
skulle komme med sitt syn på saken.<br />
Så her sitter jeg fremfor datamaskinen og<br />
trykker i vei.<br />
Mange mennesker har ikke innsett hvor<br />
viktig <strong>de</strong>t er å sove riktig. En kan si ”dårlig<br />
seng – dårlig rygg!”, så enkelt er <strong>de</strong>t. Vi tar<br />
opp lån for å finansiere nytt stereoanlegg,<br />
Go<strong>de</strong> råd<br />
fra kiropraktoren.<br />
kjøpe en dyrere bil, osv., men å koste på<br />
seg en seng av bedre kvalitet står langt<br />
ne<strong>de</strong> på prioriteringslisten. Vi bruker ofte<br />
å ta med oss våre foreldres gamle madrasser<br />
når vi flytter hjemmefra for første<br />
gang. Vi tilbringer fem ferieuker om sommeren<br />
på lan<strong>de</strong>t og kommer tilbake til<br />
byen støle og ømme. Vi sover på en fem<br />
centimeter tykk skummadrass i en trang<br />
seilbåt og rammes av isjias så vi knapt klarer<br />
å ta oss til land.<br />
Nei, start dagen frisk og uthvilt!<br />
Det er på ti<strong>de</strong> å bytte madrass når du<br />
merker at du kjenner <strong>de</strong>g trøtt og støl om<br />
morgenen, eller at du har symptomer på<br />
vond rygg/nakke. Jeg vil ikke på noen<br />
måte hev<strong>de</strong> at <strong>de</strong>t dyreste alltid er best. Du<br />
kan finne en god madrass til en rimelig<br />
penge, men husk på at en ofte har en lengre<br />
levetid på dyrere madrasser og slik sett<br />
så sparer en penger i leng<strong>de</strong>n.<br />
Ja, ja, hvordan skal jeg nå velge riktig?<br />
”Det går vel over?!”<br />
Før eller senere kommer 90 prosent av <strong>de</strong>n<br />
svenske befolkningen til å ha symptomer<br />
på muskel- og/eller skjelettproblemer. Det<br />
utgjør <strong>de</strong>n største kostna<strong>de</strong>n for svensk<br />
helsesektor og samfunn i form av behandling,<br />
rehabilitering, sykemeldinger og<br />
uførepensjonering. Det koster oss astronomiske<br />
summer hvert år. Årsaken til disse<br />
problemene kan være mange. Men hovedsaklig<br />
avhenger <strong>de</strong>t av for mye stillesitting,<br />
overvekt, dårlige arbeidsstillinger og<br />
stress. Som kiropraktor mener jeg at <strong>de</strong>t er<br />
veldig viktig at bå<strong>de</strong> terapeut og pasient<br />
tar rehabilitering av disse problemene på<br />
fullt alvor. Pasienten som rammes bør<br />
planlegge inn noen slags form for trening i<br />
sitt daglige liv. Aerobic, svømming og styrketrening<br />
er <strong>de</strong> beste treningsformene som<br />
Velbefinnen<strong>de</strong>.<br />
gir <strong>de</strong> raskeste resultatene. I <strong>de</strong>nne<br />
sammenhengen er disiplin et nøkkelord.<br />
Men <strong>de</strong>t bør også påpekes at en ikke behøver<br />
å trene som en eliteutøver for å raskt<br />
oppnå go<strong>de</strong> resultater. Jeg våger påstå at<br />
med tre ganger én time i uken kommer en<br />
veldig langt. Arne Tammers gamle råd ”gi<br />
meg et kvarter for dagen” har mye for seg.<br />
Dersom du er en av <strong>de</strong> som rammes av stiv<br />
nakke, kontorskuldre, nakkesperre, ho<strong>de</strong>pine,<br />
hekseskudd m.m., bør du ikke avfeie<br />
disse symptomene med or<strong>de</strong>ne; ”<strong>de</strong>t går<br />
vel over?!”<br />
Smerte er veldig enkelt forklart et varselsignal<br />
om at noe er feil. Finn ut hva <strong>de</strong>t er<br />
og gjør noe med <strong>de</strong>t. Si<strong>de</strong>n kan <strong>de</strong>t være en<br />
meng<strong>de</strong> årsaker til sykdommen, men en<br />
skal alltid kreve en forklaring på hvorfor<br />
en har besvær. Ikke aksepter at du bare<br />
blir tilbudt smertestillen<strong>de</strong> medisiner av<br />
legen din, sammen med et klapp på skul<strong>de</strong>ren<br />
og et ”ååå, <strong>de</strong>t går over”. Dette gjel<strong>de</strong>r<br />
for leger, sykepleiere, naprapater og<br />
også, ja <strong>de</strong> også, kiropraktorer. Alle disse<br />
slår seg stolt for brystet og forklarer at <strong>de</strong><br />
har en løsning på dine problemer. Som<br />
pasient skal du kreve at noe positivt kommer<br />
ut av eventuelle behandlinger. Du skal<br />
ikke være tvunget til å gå uke etter uke<br />
med smerte. En god retningslinje er at <strong>de</strong>t<br />
skal være en positiv endring etter fire til<br />
fem behandlinger hos din terapeut.<br />
Dersom <strong>de</strong>tte ikke skjer, så skal <strong>de</strong>n som<br />
behandler <strong>de</strong>g henvise <strong>de</strong>g til noen andre<br />
som kan gi a<strong>de</strong>kvat behandling.<br />
”Look well to the spine for the cause of disease”<br />
(“Un<strong>de</strong>rsøk nøye ryggsøylen for å finne<br />
årsaken til sykdommen”)<br />
Hippokrates<br />
475
50 Naprapat ANDRAD.qxp 05-10-21 07.45 Sida 476<br />
1. Personlig service<br />
Olav Bjölstad: Begynn alltid med å gå til en<br />
seriøs sengeforhandler. Helst en mindre<br />
butikk med personlig service og et bra<br />
utvalg. Jeg har ofte vært på større varehus<br />
med godt utvalg, men med dårlig eller fraværen<strong>de</strong><br />
salgspersonell. Personlig service<br />
er et nøkkelord når du skal bestemme<br />
mo<strong>de</strong>ll, størrelse, materiale og fremfor alt<br />
fasthet. Selgeren skal være lydhør for dine<br />
ønsker!<br />
2. Ikke stress<br />
Olav Bjölstad: Ta <strong>de</strong>g god tid. Ikke stress.<br />
Ta av <strong>de</strong>g skoene og prøveligg i fred og ro.<br />
Igjen og igjen.<br />
Å kjøpe en madrass på postordre kan bli<br />
en veldig dyr fornøyelse. Dersom du ikke<br />
liker madrassen kan <strong>de</strong>t bli et stort problem<br />
å få <strong>de</strong>n tilbake til produsenten. Du<br />
blir sitten<strong>de</strong> med et produkt du ikke vil ha.<br />
Prøveligg flere forskjellige sengetyper med<br />
forskjellige fasthetsgra<strong>de</strong>r. En god sengeforhandler<br />
har alltid et godt utvalg med<br />
senger du kan prøve.<br />
Sven-Åke Östman: Du bør legge ned bå<strong>de</strong><br />
tid og omsorg når du kjøper seng. En god<br />
seng skal gi <strong>de</strong>g en god søvn i mange år.<br />
Den skal gi bra støtte og avlastning for<br />
kroppen. Tenk på følgen<strong>de</strong>:<br />
● Legg <strong>de</strong>g i sengen i 10-20 minutter.<br />
● Ta alltid av <strong>de</strong>g skoene når du ligger i sengen.<br />
● <strong>For</strong>søk å slappe av og ligg på samme måte<br />
som du gjør hjemme.<br />
● Be personalet un<strong>de</strong>rsøke om kroppen din<br />
avlastes når du ligger i sengen. Butikker<br />
med kyndig personell kan se om kroppen<br />
din slapper og får riktig støtte, <strong>de</strong>t vil si at<br />
sengen har ”riktig” fasthetsgrad.<br />
3. Materiale<br />
Olav Bjölstad: Bestem <strong>de</strong>g for hvilket materiale<br />
madrassen skal være lagd av. I disse<br />
allergiti<strong>de</strong>r er <strong>de</strong>t viktig med et materiale<br />
som ikke er et arnested for alskens udyr.<br />
476<br />
Det er ingen overdrivelse å påstå at enkelte<br />
mo<strong>de</strong>rne plast-/skummaterialer har dårlig<br />
luftsirkulasjon og blir lett varme og<br />
svette. Det er aldri godt å våkne i en seng<br />
som er våt av svette. En fjærmadrass i<br />
naturmateriale har en luftsirkulasjon som<br />
gjør at en unngår <strong>de</strong>tte problemet.<br />
Normalt så svetter vi mer når vi sover enn<br />
i våken tilstand. Mellom 0,5-1 liter fukt per<br />
natt. Ved varmere temperaturer så svetter<br />
vi selvfølgelig mer. Svetten består av 90<br />
prosent vann. Derfor er sengeklær og en<br />
god seng som le<strong>de</strong>r bort væsken <strong>de</strong>t eneste<br />
valget for en <strong>de</strong>iligere, tørrere søvn.<br />
Selv ut fra et miljøaspekt så bør en ta hensyn<br />
til hvilket material en velger! Å vite at<br />
madrasser som er gjort i hundre prosent<br />
naturmateriale ikke er en belastning for<br />
naturen og at <strong>de</strong> etter 30 års bruk (minst)<br />
trygt kan kastes i søpla, <strong>de</strong>r <strong>de</strong>t går tilbake<br />
til <strong>de</strong>t naturlige kretsløpet, gjør at en<br />
sover godt om natten!<br />
Det gjel<strong>de</strong>r å ta ansvar selv når <strong>de</strong>t gjel<strong>de</strong>r<br />
madrassen en sover i. Jeg tror ikke <strong>de</strong>t går<br />
an å kompostere en skummadrass.<br />
4. Størrelsen<br />
Olav Bjölstad: Størrelsen har betydning! En<br />
bør passe på at en har god plass i sengen. Å<br />
dsove i en seng som er alt for smal eller for<br />
kort er helt klart en viktig årsak til ryggproblemer.<br />
Hvor mange småbarnsforeldre<br />
har ikke våknet støle og trøtte om morgenen<br />
etter en natt med to barn i sengen, en<br />
hund og en katt? Far i huset har måttet<br />
brette seg dobbelt for å finne en ledig plass<br />
lengst ned i foten<strong>de</strong>n og har hutret seg<br />
gjennom natten, etter som barna har tatt<br />
dyna.<br />
Småbarnsforeldre, skaff <strong>de</strong>re en stor seng! Alle<br />
vi som har /har hatt barn, har opplevd <strong>de</strong>tte<br />
koselige, men også slitsomme problemet.<br />
5. Fasthetsgrad<br />
Olav Bjölstad: Når en har bestemt seg for<br />
en ny og stor seng med plass til alle i familien,<br />
kan <strong>de</strong>t være en god idé å velge hver<br />
sin un<strong>de</strong>r<strong>de</strong>l eller hel seng med ulik fasthetsgrad.<br />
Ofte har menn og kvinner ikke<br />
samme følelse når <strong>de</strong>t gjel<strong>de</strong>r fasthetsgrad.<br />
Fasthetsgra<strong>de</strong>n i en seng avhenger av<br />
trådtykkelsen på spiralfjærene. Synker en<br />
for mye ned i sengen så er <strong>de</strong>n for myk, og<br />
synker en ikke ned så er <strong>de</strong>n for fast. Ofte<br />
foretrekker menn en noe fastere seng enn<br />
kvinner.<br />
Dersom en i fremti<strong>de</strong>n av en eller<br />
annen grunn må si farvel til hverandre, så<br />
kan en fortsatt være sikker på at en sover<br />
godt i ”sin” <strong>de</strong>l av sengen.<br />
Dersom en er usikker om hvilken fasthetsgrad<br />
en bør velge, så er <strong>de</strong>n generelle<br />
regelen å velge <strong>de</strong>n som er litt fastere enn<br />
<strong>de</strong>n andre. Min erfaring sier likevel at <strong>de</strong>t er<br />
vanskelig å generalisere fasthetsgrad på en<br />
seng: Jeg har opplevd at <strong>de</strong>n vakre, slanke,<br />
fjærlette Anna har sovet best på en fast<br />
madrass, men tungvektskongen Rolf har<br />
sovet som en prins i <strong>de</strong>n mykere sengen!<br />
Igjen er poenget at en ikke må stresse seg<br />
frem til riktig seng, men ha en aktiv kommunikasjon<br />
med salgspersonellet i butikken.<br />
Sven-Åke Östman: Riktig seng skal gi kroppen<br />
bra støtte og avlastning. De kropps<strong>de</strong>lene<br />
som stikker ut, skuldre, hofter og<br />
knær, skal synke ned i sengen, samtidig<br />
som resten av kroppen skal støttes av<br />
sengen. Det første du skal gjøre er å oppsøke<br />
en goskjent naprapat eller kiropraktor,<br />
slik at du kan få hjelp med dine problemer.<br />
En god seng helbre<strong>de</strong>r ingen dårlig rygg,<br />
men <strong>de</strong>n er viktig i forebyggen<strong>de</strong> øyemed<br />
og <strong>de</strong>n fremmer bedret helse.<br />
6. Kjemisk ren<br />
Olav Bjölstad: Dessverre så kan vi konstatere<br />
at allergi er noe som har økt i utbre<strong>de</strong>lse<br />
<strong>de</strong> seneste tiårene. Årsaken til <strong>de</strong>tte
50 Naprapat ANDRAD.qxp 05-10-21 07.45 Sida 477<br />
kan være mange. Det er ingen overdrivelse<br />
å si at diverse forurensinger av miljøet har<br />
bidratt til <strong>de</strong>tte. Derfor er <strong>de</strong>t viktig å<br />
velge en så kjemisk ren seng som mulig.<br />
Min mor lærte meg at mat som lukter<br />
vondt skal kastes! På lignen<strong>de</strong> vis bør en<br />
bruke “nesen” sin og <strong>de</strong>n sunne fornuften<br />
<strong>de</strong>rsom en madrass avgir en kjemisk odør.<br />
Den er kanskje ikke så helsevennlig å sove<br />
i. Det er ikke slik at en skal gå rundt i en<br />
butikk og lukte på senger, <strong>de</strong>t blir å ta i,<br />
men spør alltid betjeningen om hvordan<br />
sengen er bygd opp.<br />
I henhold til Socialstyrelsens (Helsedirektoratet)<br />
folkehelserapport fra 1997,<br />
har mer enn hver tredje person allergilignen<strong>de</strong><br />
problemer.<br />
7. Barnas behov<br />
Olav Bjölstad: Når du nå har tatt <strong>de</strong>g tid til<br />
å lese gjennom disse punktene for å få veiledning<br />
i forhold til valg av madrass til <strong>de</strong>g<br />
selv, så bør du også tenke gjennom dine<br />
barns behov for å sove godt.<br />
Det er en generell oppfatning at barn<br />
kan sove på hva som helst?! Dette er en<br />
stor misforståelse. Barn bør og skal ha<br />
mulighet til samme komfort som voksne.<br />
Derfor bør du se til at barnet ditt sover like<br />
komfortabelt som du selv gjør. Dersom du<br />
investerer i en god seng for dine barn,<br />
investerer du samtidig i at <strong>de</strong> får en helsemessig<br />
god plattform som <strong>de</strong> har nytte av<br />
resten av livet. Sats på en høy og god standard<br />
også for barna. Barna er jo, som vi<br />
alle vet, fremti<strong>de</strong>n vår.<br />
8. Økonomisk spørsmål<br />
Olav Bjölstad: Vanligvis har <strong>de</strong> forskjellige<br />
produsentene et visst antall mo<strong>de</strong>ller å<br />
velge mellom. Bestem <strong>de</strong>g først for hvilken<br />
mo<strong>de</strong>ll som passer <strong>de</strong>g komfortmessig, og<br />
se <strong>de</strong>retter på prisen! Dersom du ikke merker<br />
at du ligger i <strong>de</strong>n, har du funnet riktig<br />
seng. Den bør også være enkel å komme<br />
seg i og ut av.<br />
Dyrere er ikke alltid bedre, men <strong>de</strong>t er<br />
ofte tilfelle. Når en bygger en seng så brukes<br />
<strong>de</strong>t ulike meng<strong>de</strong>r materialer, og 80<br />
prosent av prisen ligger i materialkostna<strong>de</strong>ne.<br />
Desto mer materiale som går med i<br />
produksjonen av en seng, <strong>de</strong>stor større<br />
føyelighet. Og større føyelighet gir <strong>de</strong>g en<br />
bedre sovekomfort om natten!<br />
I <strong>de</strong> senere år har <strong>de</strong>t kommet en rekke<br />
mo<strong>de</strong>ller som gjør <strong>de</strong>t mulig å stille sengen<br />
i forskjellige posisjoner og til og med få en<br />
avslappen<strong>de</strong> massasje. Dette kan oppleves<br />
som et unødvendig tillegg, og med all rett!<br />
Men for en stor <strong>de</strong>l eldre kan <strong>de</strong>t være<br />
en enorm lettelse å ha mulighet for å heve<br />
bå<strong>de</strong> fot<strong>de</strong>len og ho<strong>de</strong><strong>de</strong>len. Disse funksjonene<br />
er av stor terapeutisk verdi for folk<br />
med symptomer som benskjørhet, al<strong>de</strong>rsdiabetes,<br />
reumatiske leddplager og hekseskudd.<br />
Så å være gnien når en skal investere<br />
i hjemmets viktigste møbel er ikke å<br />
anbefale.<br />
Sven-Åke Östman: Finnes <strong>de</strong>t dyre senger?<br />
Hvor mange penger bruker vi kke på andre<br />
ting; opplever, ferier og lignen<strong>de</strong>? Hvor<br />
mye bruker vi på å sove godt? Mitt råd er å<br />
prioritere god søvn. Det er un<strong>de</strong>r søvnen<br />
at vi skal hvile oss, hente nye krefter for å<br />
kunne leve et godt og våkent liv.<br />
Jeg tror <strong>de</strong>t er ganske enkelt; alle mennesker<br />
vil ha <strong>de</strong>t bra! Vi synes <strong>de</strong>t er viktig<br />
å ha <strong>de</strong>t bra på jobben, i friti<strong>de</strong>n, med<br />
familien og i andre sosiale sammenhenger.<br />
Vi klarer som regel å ha <strong>de</strong>t bra mens vi er<br />
våkne – men hvordan tenker vi når <strong>de</strong>t<br />
gjel<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n ti<strong>de</strong>n vi sover?<br />
Un<strong>de</strong>r søvnen skal vi hvile oss, bå<strong>de</strong><br />
kroppslig og mentalt, og da er <strong>de</strong>t viktig at<br />
vi ligger i et ”miljø” som kan gi oss <strong>de</strong>n hvilen<br />
vi alle fortjener.<br />
9. Garanti/holdbarhet<br />
Olav Bjölstad: Et viktig spørsmål ved kjøp<br />
av seng er holdbarhet og garanti. Ofte kan<br />
Velbefinnen<strong>de</strong>.<br />
Go<strong>de</strong> råd<br />
fra naprapaten<br />
og kiropraktoren.<br />
prisen være en viktig faktor for å velge en<br />
billigere seng enn <strong>de</strong>n en ønsker og tenker<br />
seg. Dette er fullt forståelig, men <strong>de</strong>t kan<br />
også være en stor hindring for å oppnå full<br />
sovekomfort om natten. En god seng bør<br />
ha en så høy holdbarhet at <strong>de</strong>n er garantert<br />
å hol<strong>de</strong> i mange år fremover uten å<br />
miste form eller føyelighet. Dessverre ser<br />
ofte senger likeens ut på utsi<strong>de</strong>n og er ofte<br />
kledd i innby<strong>de</strong>n<strong>de</strong> stoffer. Pass <strong>de</strong>re for<br />
<strong>de</strong>t! Be om å få se en gjennomskjæring av<br />
sengen, slik at en får en oppfatning av<br />
hvordan sengen er bygd opp og fakta om<br />
kvaliteten på spiralfjærene. Et stort problem<br />
er at mange fjærer mister fastheten<br />
veldig fort. Dette fører til at du snart ligger<br />
som i en hengekøye og li<strong>de</strong>r <strong>de</strong>g gjennom<br />
natten. Si<strong>de</strong>n blir du tvunget til å kjøpe en<br />
ny. Stoffet bør også være slitesterkt, slik at<br />
<strong>de</strong>t ikke går i stykker og du får en spiralfjær<br />
i ryggen om natten.<br />
Pass på å spørre om sengeprodusentens<br />
garanti i forhold til rammebrudd og spiralfjærenes<br />
holdbarhet og hvor mange år<br />
<strong>de</strong>tte gjel<strong>de</strong>r.<br />
10. Feil valg, hva da?<br />
Olav Bjölstad: Dersom du velger feil seng,<br />
til tross for at du har fulgt alle disse go<strong>de</strong><br />
rå<strong>de</strong>ne, fortvil ikke. Dette hen<strong>de</strong>r av og til<br />
og <strong>de</strong>t er aldri morsomt, men problemet<br />
kan løses. Ikke drøy for lenge med å ta<br />
kontakt med butikken og diskutér med<br />
<strong>de</strong>m hva <strong>de</strong> kan gjøre for <strong>de</strong>g. Antageligvis<br />
verken kan eller vil <strong>de</strong> ta tilbake sengen,<br />
men du får kanskje en bra rabatt på en ny<br />
seng, samtidig som du setter inn en annonse<br />
om salg av <strong>de</strong>n sengen du allere<strong>de</strong> har.<br />
Du vil bli overrasket over hvor enormt<br />
stort bruktmarke<strong>de</strong>t er. Du har en stor<br />
mulighet for å kunne selge sengen din til<br />
en bra pris. Å prøve å bytte overmadrass<br />
eller i <strong>de</strong>perasjonen legge en plywoodskive<br />
un<strong>de</strong>r overmadrassen er en dårlig<br />
løsning. Bytt seng!<br />
477
51 Vad ar sant.qxp 05-10-21 08.08 Sida 478<br />
478
51 Vad ar sant.qxp 05-10-21 08.08 Sida 479<br />
Velbefinnen<strong>de</strong>.<br />
Hva er viktig når <strong>de</strong>t<br />
gjel<strong>de</strong>r seng og<br />
sovemiljø?<br />
Fra <strong>de</strong>n dagen vi laget vår første madrass,<br />
har naturmaterialer vært et selvsagt valg<br />
for oss. I begynnelsen var valget selvfølgelig<br />
veldig enkelt, da fantes <strong>de</strong>t bare<br />
”ekte vare”. Dessuten ble alle senger og<br />
madrasser hundre prosent håndlag<strong>de</strong> og<br />
<strong>de</strong> ekte naturmaterialene som bomull,<br />
tagl, lin og ull var overlegne alt annet.<br />
Det var også gjennom håndtverket at en<br />
kunne fullt ut utnytte naturmaterialenes<br />
alle flotte egenskaper.<br />
”Naturmateriale,<br />
gedigent håndtverk<br />
og høy kvalitet<br />
er vår oppskrift<br />
på <strong>de</strong>ilige senger.”<br />
Sengebyggerkunsten had<strong>de</strong> blitt utviklet<br />
gjennom hundrevis av år av dyktige<br />
madrassmestere og had<strong>de</strong> fått håndtverket<br />
opp på et meget høyt nivå.<br />
Vi lager fortsatt sengene våre ved hjelp<br />
av naturmaterialer formet ved håndtverk.<br />
Vi synes at <strong>de</strong>t uten tvil er <strong>de</strong>n<br />
beste meto<strong>de</strong>n for å bygge senger som<br />
hol<strong>de</strong>r høy kvalitet, bå<strong>de</strong> når <strong>de</strong>t gjel<strong>de</strong>r<br />
komfort og holdbarhet.<br />
Vi legger i stoppmaterialene for hånd.<br />
Du som kjøper en seng fra Hästens kan<br />
<strong>de</strong>rfor være sikker på at sengen og<br />
madrassen din er blitt lagd av rene naturmaterialer.<br />
Naturmaterialer, gedigent håndtverk<br />
og høy kvalitet gjel<strong>de</strong>r fortsatt på samme<br />
måte som når Pehr Adolf Janson lag<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>n første sengemadrassen på 1850-tallet.<br />
479
51 Vad ar sant.qxp 05-10-21 08.09 Sida 480<br />
480
51 Vad ar sant.qxp 05-10-21 08.09 Sida 481<br />
Er Hästens’ senger gjenvinnbare?<br />
Ja. Alt materiale, tre, bomull, tagl, ull,<br />
lin, m.m., kan gjenvinnes. Vi i Hästens<br />
bruker kun nytt, ubrukt materiale som<br />
kan gjenvinnes.<br />
På samme måten som alle naturmaterialer,<br />
er materialene i Hästens senger nedbrytbare<br />
i naturen. Sengen kan gjenvinnes<br />
eller tilbakeføres til naturens kretsløp.<br />
Hver seng pakkes <strong>de</strong>ssuten inn i<br />
materiale som er helt gjenvinn- og nedbrytbart.<br />
Hvorfor bør vi velge senger i<br />
naturmaterialer?<br />
Naturens egne materialer har meget go<strong>de</strong><br />
egenskaper når <strong>de</strong>t gjel<strong>de</strong>r komfort, slitestyrke<br />
og levetid. Ved å utnytte <strong>de</strong> ekte<br />
materialen som bomull, tagl, ull og lin,<br />
svensk furu og stål, så får du en seng <strong>de</strong>r<br />
du sover tørt på et meget luftig un<strong>de</strong>rlag.<br />
Naturlige materialer gir naturlig luftsirkulasjon.<br />
Det er mest behagelig for oss å<br />
sove tørt.<br />
Hvordan har <strong>de</strong>t seg Hästens<br />
ikke har soneinn<strong>de</strong>lte senger?<br />
Soneinn<strong>de</strong>lte senger innebører at en har<br />
forskjellige fasthetsgra<strong>de</strong>r i forskjellige<br />
<strong>de</strong>ler av sengen. De <strong>de</strong>ler på kroppen<br />
som ”står ut” har mykere sengesoner, og<br />
<strong>de</strong>rved forhindrer en at blo<strong>de</strong>t stopper<br />
opp i enkelte krops<strong>de</strong>ler. Tanken er god,<br />
men <strong>de</strong>t finnes mye som taler mot<br />
soneinn<strong>de</strong>lte senger.<br />
Hästens tok frem og testet soneinn<strong>de</strong>lte<br />
senger for flere år si<strong>de</strong>n. Konklusjonen vi<br />
har dratt av testen er at <strong>de</strong>t ikke er mulig å<br />
legge soner på en slik måte at kroppen hele<br />
ti<strong>de</strong>n har størst mulig grad av komfort.<br />
I løpet av natten forflytter en på seg<br />
flere ganger, ved at en vrir og ven<strong>de</strong>r på<br />
kroppen. Dersom du sover i en soneinn<strong>de</strong>lt<br />
seng må du ligge stille hele natten.<br />
Dersom du har en bredt soneinn<strong>de</strong>lt<br />
seng og havner på skrå, hva skjer da? Jo,<br />
sonene blir ikke <strong>de</strong>r <strong>de</strong> skal være.<br />
Dersom du legger <strong>de</strong>g på magen i ste<strong>de</strong>t<br />
for ryggen, hva skjer da? Det vil føles rart<br />
med <strong>de</strong>n faste sonen ved magen.<br />
Da vi tok frem soneinn<strong>de</strong>lte senger lot<br />
vi noen ta disse med hjem for å teste<br />
<strong>de</strong>m. Alle kom tilbake etter en eller et<br />
par netter og sa ”<strong>de</strong>t er noe feil med<br />
<strong>de</strong>nne sengen!” “Det er noe som stikker<br />
opp i ryggen”, klag<strong>de</strong> flere. <strong>For</strong> å redusere<br />
følelsen av ubehag, flytter <strong>de</strong> seg<br />
Velbefinnen<strong>de</strong>.<br />
Hva er viktig når <strong>de</strong>t<br />
gjel<strong>de</strong>r seng og<br />
sovemiljø?<br />
enten litt mer nedover eller oppover. Hva<br />
skjer? Jo, sonene stemmer ikke og du er<br />
tilbake til ”<strong>de</strong>t er noe feil med sengen”.<br />
Hästens mener at menneskekroppen er<br />
<strong>de</strong>t mest følsomme instrumentet. Vi vil at<br />
du skal ha valgfrihet og kunne røre <strong>de</strong>g så<br />
mye du vil i sengen og fortsatt ha <strong>de</strong>t bra.<br />
En seng fra Hästens er lagd i ny<strong>de</strong>lige,<br />
føyelige materialer som er naturlig myke.<br />
Dette kombinert med <strong>de</strong>n nyeste fjærteknologien<br />
gjør at kroppen avlastes maksimalt.<br />
I Hästens senger kan du bevege <strong>de</strong>g<br />
akkurat så mye du vil og fortsatt ha<br />
samme høye komfort.<br />
Hästens har testet soneinn<strong>de</strong>lte senger<br />
og valgt bort <strong>de</strong>m av naturlige årsaker.<br />
Inngå kompromisser får andre gjøre!<br />
481
51 Vad ar sant.qxp 05-10-21 08.09 Sida 482<br />
482
51 Vad ar sant.qxp 05-10-21 08.09 Sida 483<br />
Svanemerkete senger.<br />
Velbefinnen<strong>de</strong>.<br />
Hva er viktig når <strong>de</strong>t<br />
gjel<strong>de</strong>r seng og<br />
En seng som hol<strong>de</strong>r lenge<br />
– <strong>de</strong>t er bra for miljøet!<br />
En or<strong>de</strong>ntlig miljøvennlig seng er miljøvennlig<br />
også når <strong>de</strong>n er i bruk. Den kan<br />
en nemlig slite lenge på. Det er viktig at<br />
du kjøper en seng som du vil like over<br />
lang tid.<br />
Overmadrassen må byttes etter et visst<br />
antall år, men selve sengen skal hol<strong>de</strong> så<br />
lenge du har tenkt å bruke <strong>de</strong>n. Hästens<br />
senger er beregnet å behol<strong>de</strong> kvaliteten i<br />
30 år. Den vil hol<strong>de</strong> så lenge <strong>de</strong>rsom du<br />
selv vil <strong>de</strong>t og følger Hästens instruksjoner<br />
i forhold til vedlikehold.<br />
Det er ikke bare vi som sier<br />
at Hästens senger er bra for<br />
helsen din.<br />
Som første sengeprodusent har Hästens<br />
senger fått Svanemerket.<br />
I Sverige står SIS Miljömärkning AB for<br />
arbei<strong>de</strong>t med nordisk miljømerking<br />
(Svanen).<br />
Dagens vilje til å ville leve et sunt liv<br />
preget av ansvarsfølelse i forhold til miljøspørsmål,<br />
har medført at etterspørselen<br />
etter økologisk tilpassete senger stadig<br />
øker.<br />
Når <strong>de</strong>t gjel<strong>de</strong>r tekstilprodukter så<br />
spør stadig flere forbrukere i hvilken<br />
grad sengene innehol<strong>de</strong>r farlige stoffer.<br />
Det er jo produkter som har vi har daglig<br />
og nær kontakt med.<br />
Svanen arbei<strong>de</strong>r aktivt innenfor mange<br />
områ<strong>de</strong>r for å forbedre vilkårene for<br />
naturen. Svanemerkingen hjelper <strong>de</strong>g<br />
som forbruker å velge miljøtilpassete<br />
produkter.<br />
Et Svanemerke står for upartisk kontroll<br />
uten kompromisser <strong>de</strong>r kravnivåene fastsettes<br />
av eksperter. Det er en trygghet.<br />
sovemiljø?<br />
Svanens krav til produktene bygger på<br />
grundige, objektive, vitenskapelige<br />
un<strong>de</strong>rsøkelser.<br />
En må vise at alle krav som stilles i kriteriene<br />
fra Svanen er oppfylte.<br />
Dersom du ønsker å kjøpe seng er <strong>de</strong>t<br />
naturligvis trygt å kjøpe en som oppfyller<br />
kravene. Kun produsenter som har<br />
un<strong>de</strong>rkastet seg teknisk kontroll og får<br />
godkjente resultater får lov til å svanemerke<br />
produktene sine.<br />
Vi er stolte over å være første sengemaker<br />
som har svanemerkete senger.<br />
Sikkerhet for produsenter,<br />
han<strong>de</strong>l og forbruker.<br />
Ønskemålene om å kunne handle f.eks.<br />
klær, senger, sengetøy, m.m. som er testet<br />
og garantert fri for kjemikalier som er<br />
farlige for mennesker ved kontakt, øker<br />
stadig. Öko-Tex Standard 100 krever at<br />
produsenten utfører laboratoriekontroller<br />
av varen for å sikre at <strong>de</strong>n er fri for<br />
kjemikalier som er farlige for mennesker.<br />
Kontrollene utføres av uavhengige<br />
institutter som er tilknyttet Öko-Texsamarbei<strong>de</strong>t.<br />
Et sluttprodukt som er merket med<br />
Öko-Tex må alltid oppfylle kravene til<br />
ufarlighet for mennesker. Dette innebærer<br />
at <strong>de</strong>n sengemakeren som har minimalisert<br />
bruken av kjemikaliser ved dyrking<br />
og tilvirking har lettere for å få sine<br />
produkter godkjente. Vi er stolte over å<br />
være <strong>de</strong>n første sengemaker i Sverige<br />
som er godkjent av Öko-Tex.<br />
483
51 Vad ar sant.qxp 05-10-21 08.09 Sida 484<br />
484
51 Vad ar sant.qxp 05-10-21 08.09 Sida 485<br />
Vanlige påstan<strong>de</strong>r.<br />
I løpet av <strong>de</strong> siste årene har stadig flere<br />
fått opp øynene for at senger som er lagd<br />
i visse materialer kan være ska<strong>de</strong>lige<br />
bå<strong>de</strong> for miljøet og mennesket. Som sengekjøper<br />
kan <strong>de</strong>t være vanskelig å vite hvor<br />
miljøvennlig “natursengene” egentlig er.<br />
Hittil har sengeprodusentene selv fått<br />
avgjøre hvilke råvarer, kjemikalier og<br />
materialer som er miljøvennlige. En <strong>de</strong>l<br />
har klart å bytte ut miljøfarlige kjemikalier<br />
og ska<strong>de</strong>lige trinn fra produksjonen.<br />
Andre har lyktes mindre bra.<br />
Mange ganger blir vi lurt av formuleringene<br />
til å tro at sengen er mer miljøvennlig<br />
enn <strong>de</strong>n egentlig er.<br />
Her er noen eksempler som kan være<br />
forvirren<strong>de</strong>:<br />
”Vi har ikke-galvanisert stål i fjærene”<br />
Vi vet ikke om noen sengemakere som<br />
ville ha brukt galvanisert stål i fjærene i<br />
sengen. Hästens bruker selvfølgelig ikke<br />
galvanisert stål. Bruk av galvanisert stål<br />
ville sikkert hindre at fjærene rustet i stykker<br />
<strong>de</strong>rsom <strong>de</strong> var omgitt av stoppmateriale<br />
som bin<strong>de</strong>r fukt. Et eksempel på fuktbin<strong>de</strong>n<strong>de</strong><br />
stoppmateriale er skumgummi.<br />
Anm 1. Hell vann på en bit skumgummi<br />
så ser du selv hvordan <strong>de</strong>n bin<strong>de</strong>r fukt.<br />
Anm 2. Fjærprøvene (men ikke fjærene i<br />
sengene) i sengebutikken din kan dog<br />
være galvaniserte på grunn av <strong>de</strong>monstasjonspraktiske<br />
forhold.<br />
Velbefinnen<strong>de</strong>.<br />
Hva er viktig når <strong>de</strong>t<br />
gjel<strong>de</strong>r seng og<br />
Et annet eksempel er ”Vi har ubehandlet<br />
svensk furu og gran i sengen.” <strong>For</strong> <strong>de</strong>t<br />
første er jo saging, høvling og pussing av<br />
treet en behandling. Ingen sengemakere<br />
gir treet noen annen behandling enn<br />
mekanisk. Å bruke gran i sengen er mindre<br />
hensiktsmessig. Gran avgir nemlig<br />
kvae. Dersom produsenten bruker gran i<br />
sengerammen, er <strong>de</strong>t en fare for at kvaen<br />
går gjennom sengebolsteret og fester seg<br />
i sengeklærne. Dersom tilvirkeren bruker<br />
gran i ribbene er <strong>de</strong>t likele<strong>de</strong>s fare for at<br />
kvaen havner på gulvet.<br />
”Vi har ren naturgummi.”<br />
Selv senger som er produsert av naturgummi<br />
eller lateks, er behandlet med kjemikalier<br />
un<strong>de</strong>r produksjonen. Naturgummi<br />
el<strong>de</strong>s og smuldrer til slutt opp.<br />
Gjennom tilsetning av kjemikalier til<br />
gummimelken fra gummitreet forsinkes<br />
aldringsprosessen og ved å blan<strong>de</strong> inn<br />
syntetiske midler (polyeter eller polyuretan)<br />
i naturgummien kan nedbrytningsti<strong>de</strong>n<br />
forlenges ytterligere.<br />
Sengene våre er helt fri for lateks og alle<br />
former for skumplast. Vi synes nemlig at<br />
bomull, lin, ekte tagl og ren, ny ull er mye<br />
mer behagelig å ha inn mot kroppen.<br />
“Vi har usprøytet bomull.”<br />
Det er flott med usprøytet bomull, men<br />
benevningen garanterer ikke i seg selv at<br />
bomullen er fri for kjemikalier. Det går<br />
sovemiljø?<br />
ikke an å lage noen anvendbare stoffer<br />
helt uten kjemikalier. Ved bearbeiding av<br />
bomullen tilføres alltid kjemikalier, uavhengig<br />
av om <strong>de</strong> er økologisk eller biologisk<br />
nedbrytbare eller ikke.<br />
Det som kunne vært interessant å vite<br />
er om miljø- og helsefarlige kjemikalier<br />
er blitt plukket vekk etter bearbeidingen,<br />
men <strong>de</strong>t fremgår ikke av påstan<strong>de</strong>n.<br />
En bedre måte er f.eks. å <strong>de</strong>klarere om<br />
sengen er svanemerket. Dersom <strong>de</strong>n er<br />
<strong>de</strong>t, innebærer <strong>de</strong>t at sengen gir færre<br />
miljøproblemer enn andre produkter<br />
med samme bruksområ<strong>de</strong>.<br />
”Vi bruker ingen tungmetaller ved fargingen<br />
av stoffet.”<br />
Det er utmerket, og <strong>de</strong>rsom stoffet i tillegg<br />
oppfyller kravene til Öko-Tex-standar<strong>de</strong>n<br />
finnes <strong>de</strong>t offisielle institusjoner<br />
som bekrefter at <strong>de</strong>t er sant at varen oppfyller<br />
høye krav i forhold til å være fri for<br />
stoffer som kan påvirke menneskers<br />
helse negativt. Men <strong>de</strong>rsom <strong>de</strong>t sies uten<br />
noen offisielle tester og papirer, hvem er<br />
<strong>de</strong>t da, foruten produsenten, som sier at<br />
<strong>de</strong>t er sant? Spørsmålet er bare hva som<br />
ligger bak at en må farge selve sengestoffet.<br />
Hos Hästens passer vi på at vi alltid<br />
farger garnet i riktig farge før stoffet<br />
veves. Det gir <strong>de</strong>ssuten <strong>de</strong>t peneste og<br />
mest holdbare resultatet.<br />
Mer informasjon om våre produkter<br />
kan du få hos nærmeste autoriserte<br />
Hästens-forhandler eller direkte fra oss.<br />
485
52 Skotselrad.qxp 05-10-21 08.28 Sida 486<br />
486
52 Skotselrad.qxp 05-10-21 08.28 Sida 487<br />
Din nye seng er beregnet å vare i minst 30<br />
år. Den kommer til å vare i 30 år, forutsatt<br />
at <strong>de</strong>t også er din hensikt at <strong>de</strong>n skal vare<br />
så lenge. Det krever at du tar vare på sengen<br />
og at du er nøye med stellet.<br />
Hästens senger, madrasser og<br />
overmadrasser.<br />
I en Hästens sover du uten noen form for<br />
skumplast og lateks. Du hviler på et luftig,<br />
naturlig un<strong>de</strong>rlag som puster.<br />
• Din nye seng fra Hästens har godt av å<br />
få puste helt fritt en gang i blant. Du<br />
trenger ikke være så nøye med at sengeteppet<br />
ligger på hver dag. La heller<br />
Hästenssengen få blir or<strong>de</strong>ntlig luftet nå<br />
og da.<br />
• De dagene du gjør rent på soverommet<br />
eller f.eks. bytter laken, kan være utmerkete<br />
anledninger til å se over din<br />
Hästensseng. Med jevne mellomrom<br />
trenger selv sengen å støvsuges. Bruk da<br />
møbelmunnstykket for skånsom behandling.<br />
På un<strong>de</strong>rsi<strong>de</strong>n av sengen din fra<br />
Hästens finnes en un<strong>de</strong>rspenning av<br />
bomullsstoff som hindrer støv fra å trenge<br />
opp i sengen ne<strong>de</strong>nfra. I blant kan <strong>de</strong>t<br />
være en god idé å snu sengen opp-ned og<br />
støvsuge un<strong>de</strong>rsi<strong>de</strong>n.<br />
• Dersom ulykken skulle være ute (<strong>de</strong>t<br />
søles saft i sengen, barnet har ikke hatt<br />
på seg bleie, osv) vil du naturligvis ordne<br />
<strong>de</strong>tta på best mulig måte. Hästens anbefaler<br />
at du tar vekk flekker på overmadrassen<br />
ved å vaske <strong>de</strong>t forsiktig med<br />
møbelskum i henhold til instruksene på<br />
pakningen. Dersom flekkene har trengt<br />
dypere inn i overmadrassen, kan <strong>de</strong>t<br />
være nødvendig å spyle kaldt vann<br />
gjennom <strong>de</strong>n*. Det kan likevel hen<strong>de</strong> at<br />
naturmaterialene blir noe har<strong>de</strong>re, og<br />
<strong>de</strong>t kan forekomme misfarginger av stof-<br />
fet. Ved gjennomspyling av overmadrassen<br />
er <strong>de</strong>t også viktig at <strong>de</strong>n får tørke seg<br />
luftig i litt høyere temperatur enn romtemperatur.<br />
Spyl vann kun <strong>de</strong>r <strong>de</strong>t er nødvendig –<br />
bløt aldri hele overmadrassen!<br />
• Flekker på rammesenger, un<strong>de</strong>r<strong>de</strong>ler og<br />
fjærmadrasser tas bort med møbelskum,<br />
da <strong>de</strong> ikke kan gjennomspyles med vann.<br />
• Din Hästensseng er tilvirket i naturmaterialer<br />
uten bestandig form, og <strong>de</strong>t er<br />
<strong>de</strong>rfor helt naturlig at sengen/madrassen<br />
setter seg litt etter en tids bruk.<br />
• Det finnes ingen fot- eller ho<strong>de</strong>en<strong>de</strong> på<br />
en seng (gjel<strong>de</strong>r ikke stillbare senger).<br />
• Et tips er å av og til snu sengen slik at<br />
<strong>de</strong>n blir jevnere belastet. Dersom sengen<br />
snus med jevne mellomrom setter stoppet<br />
seg jevnt. (Du får også en jevnere<br />
solbleking av stoffet.)<br />
• Den tykke, vendbare, fjæren<strong>de</strong>, kontinentale<br />
madrassen i 2000T, Sheraton,<br />
Continental, Citation, Adjustable, og<br />
Comfortable er beregnet å snus med to til<br />
seks måne<strong>de</strong>rs intervaller. Snuing utføres<br />
enklest av to til fire personer, slik at<br />
ho<strong>de</strong>- og foten<strong>de</strong> bytter plass. Madrassen<br />
skal ikke brettes eller bøyes hardt.<br />
Dersom madrassen snus med jevne<br />
mellomrom setter stoppet seg jevnt.<br />
• Vi anbefaler også ”sengemassasje” med<br />
jevne intervaller for å bevare høyeste<br />
komfort ekstra lenge.<br />
Du ”masserer” sengen fra liggeoverflaten<br />
i midten og ut mot kantene. Dette gjøres<br />
enklest ved å bruke knyttnevene og trykke<br />
<strong>de</strong> ned mot bunnen, og flytt <strong>de</strong>retter<br />
hen<strong>de</strong>ne i et jevnt mønster fra midten og<br />
ut mot kantene.<br />
På våre kontinentale og stillbare senger<br />
Hästens råd<br />
om stell.<br />
(som har en tykk melllommadrass) utfører<br />
du ”massasjen” best ved å ven<strong>de</strong><br />
madrassen. Masser <strong>de</strong>n si<strong>de</strong>n som du skal<br />
ligge på etter snuingen.<br />
”Sengemassasjen” utføres alltid uten<br />
overmadrass!<br />
Hästens stillbare senger<br />
Din stillbare seng fra Hästens har du<br />
mulighet til å nyte, ikke bare når du<br />
sover, men også ved alle typer avslapning.<br />
Hästens stillbare senger er trinnløst<br />
stillbare i alle stillinger.<br />
• Den enkleste måten å rengjøre din stillbare<br />
seng på er ved å heve ho<strong>de</strong>- og foten<strong>de</strong>ne.<br />
Når sengen er ”sammenbrettet”<br />
kommer du lettere til for å støvsuge <strong>de</strong>n<br />
un<strong>de</strong>r.<br />
Hästens overmadrasser<br />
Hästens overmadrasser er lagd av myke,<br />
luftige maturmaterialer som puster og<br />
legges på sengen for fullkommen sovekomfort.<br />
• Overmadrassen har godt av å bli luftet<br />
med jevne mellomrom. Slå aldri overmadrassen!<br />
• Overmadrassen er forbruksvare og<br />
Hästens anbefaler bytte av overmadrass<br />
etter fem til sju år. Bytte av overmadrass<br />
gjør at sengen din føles som ny igjen!<br />
• Et tips for å forebygge uønskete flekker<br />
er å bruke Hästens madrassbeskyttelse på<br />
overmadrassen. Hästens madrassbeskyttelse<br />
kan vaskes og beskytter overmadrassen<br />
på en veldig god måte. Det er like<br />
naturlig å vaske madrassbeskyttelsen<br />
som <strong>de</strong>t er å vaske laken, så pass på å<br />
vaske madrassbeskyttelsen samtidig som<br />
du vasker sengeklærne.<br />
487
52 Skotselrad.qxp 05-10-21 08.28 Sida 488<br />
488
52 Skotselrad.qxp 05-10-21 08.28 Sida 489<br />
I blant kan <strong>de</strong>t hen<strong>de</strong> at du får uønskete<br />
flekker på sengeklær. Vanlig vannvask hol<strong>de</strong>r<br />
ofte ikke for å få bort <strong>de</strong> fleste flekkene.<br />
Jo raskere du behandler en flekk, <strong>de</strong>sto lettere<br />
er <strong>de</strong>t å få bort <strong>de</strong>n. Enkelte flekker krever<br />
spesiell behandling før vask.<br />
Un<strong>de</strong>r finner du tips om hvilke midler<br />
som er passen<strong>de</strong> for å ta bort spesielle<br />
flekker med. Flekker skal ikke gnis bort,<br />
men løses opp. Finn et rent un<strong>de</strong>rlag som<br />
lett suger til seg væske, og pass på at du<br />
velger noe som kan grises til.<br />
Legg si<strong>de</strong>n med flekken mot un<strong>de</strong>rlaget.<br />
Fra stoffets ”baksi<strong>de</strong>” behandler du flekken<br />
ved å arbei<strong>de</strong> fra flekkens kanter og<br />
inn mot midten. Bruk en lys stoffbit sammen<br />
med flekkfjerningsmid<strong>de</strong>let og fukt<br />
flekken, ikke gni. Når flekken løses opp,<br />
vil <strong>de</strong>n suges over til un<strong>de</strong>rlaget, <strong>de</strong>rfor<br />
er <strong>de</strong>t lurt å flytte un<strong>de</strong>rlaget ofte.<br />
Blod kan fjernes ved å legge <strong>de</strong>t i bløtt i<br />
kaldt vann sammen med salt. Du kan<br />
også fukte med kaldt vann, strø over rikelig<br />
med salt direkte på flekken og <strong>de</strong>retter<br />
vaske i kaldt vann.<br />
Frukt tas bort med sitronsyreløsning.<br />
Sitronsyreløsning blan<strong>de</strong>r du til av 3 ts<br />
sitronsyre (eller eddiksyre) og 2 dl lunkent<br />
vann, og pass på at <strong>de</strong>t løser seg<br />
godt opp. Skyll av godt med fuktet svamp<br />
som vris opp etter hver gang.<br />
Blekkflekker kan tas bort med rødsprit<br />
eller sitronsyreløsning. Vær forsiktig<br />
med bruk av rødsprit, etter som væsken<br />
er bå<strong>de</strong> brannfarlig og giftig.<br />
Bearbeid <strong>de</strong>retter flekken med ammoniakksåpevann.<br />
Etter behandling skylles<br />
rødspriten og ammoniakksåpevannet<br />
bort med lunkent vann.<br />
Hästens råd<br />
om stell.<br />
Leppestiftflekker tas bort med perkloreten<br />
og/eller rødsprit.<br />
Neglelakk tas enklest bort med aceton.<br />
Vinflekker tas bort med lunkent<br />
ammoniakksåpevann. Skyll <strong>de</strong>retter med<br />
lunkent vann.<br />
Dersom du får stearin på sengetøyet<br />
ditt lar du <strong>de</strong>t stivne. Når stearinet har<br />
stivnet kjøler du <strong>de</strong>t ned med is (legg i<br />
fryseren). Deretter er <strong>de</strong>t bare å bryte av<br />
<strong>de</strong>t frosne stearinet. Det stearinet som<br />
eventuelt ikke går av kan du stryke bort<br />
med trekkpapir, eller kaffe – alternativt<br />
testrømpe plassert over og un<strong>de</strong>r flekken.<br />
Tyggegummi kan tas bort ved å først<br />
kjøle ned med is og <strong>de</strong>retter bryte og<br />
plukke bort <strong>de</strong>t. Et alternativ for å fjerne<br />
tyggegummi er perkloreten.<br />
489
53 Sista.qxp 05-10-21 08.38 Sida 490<br />
490
53 Sista.qxp 05-10-21 08.38 Sida 491<br />
Hästens Sängar AB<br />
Nya Hamnvägen 7<br />
Box 130<br />
SE-731 23 KÖPING<br />
SVERIGE<br />
Telefon 0221-274 00<br />
Telefaks 0221-274 19<br />
www.hastens.com<br />
beds@hastens.com<br />
Fotografer:<br />
Stefan Almers<br />
Holger Edström<br />
Lasse Kärkkäinen<br />
Mattias Edwall<br />
Thomas Ljungquist<br />
Janne Danielsson<br />
Jack Ry<strong>de</strong><br />
Jan Ry<strong>de</strong><br />
Illustratør:<br />
Mathias Frodin<br />
Trykk:<br />
PaGroup 2005<br />
491