Fylkesjoiker! - Ansatte - Troms fylkeskommune
Fylkesjoiker! - Ansatte - Troms fylkeskommune
Fylkesjoiker! - Ansatte - Troms fylkeskommune
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
FYLKESMAGASINET SOM TREFFER 152.000 INNBYGGERE NR 2 NOVEMBER 2003<br />
Fylkestinget<br />
& Fylkesrådet<br />
side 4-9<br />
Bredbånd<br />
langs smale<br />
veier<br />
side 11<br />
Kampen<br />
om ungdommen<br />
side 12-13<br />
Valkeapäähuset<br />
side 15<br />
Nye skoler<br />
og bedre<br />
kvalitet<br />
side 17<br />
Åpenhet<br />
på nett<br />
side 18<br />
<strong>Fylkesjoiker</strong>!<br />
Fylkesportrettet<br />
Inga Juuso
av Ørjan Haugli<br />
Tradisjon og nytenking<br />
Inga Juuso er damen som i -99 ble ansatt som<br />
verdens første fylkesjoiker.En tradisjonsjoiker av<br />
format som har vært verden rundt med sin<br />
musikk.Allerede på syttitallet var Inga i full sving<br />
med offentlige opptredener. Med samarbeidspartnere<br />
som Mari Boine og Nils Aslak<br />
Valkeapää her i Norge, møtte hun fort andre<br />
innfallsvinkler til joiken enn den tradisjonelle,<br />
som hun selv alltid har vært en eksponent for.<br />
- Jeg har alltid joiket, og med årene ble det mer<br />
og mer offentlige og profesjonelle opptredener.<br />
Selv om jeg er en tradisjonsjoiker har jeg tatt<br />
med meg stemmen min ut i den musikalske så<br />
vel som den geografiske verden. Der har jeg<br />
møtt musikere fra alle kontinenter. Gjennom<br />
samarbeidet med bl.a. Jørn Øien og Musikk i<br />
<strong>Troms</strong> kom jeg i kontakt med elektronisk jazz. I<br />
dag samarbeider jeg fortsatt mye med jazzmusikere.<br />
Da ofte med de anerkjente musikerne i<br />
gruppen Conseption. Jazzen og joiken har<br />
begge et naturlig forhold til improvisasjon, og<br />
det er kanskje derfor vi føler oss vel sammen.<br />
2<br />
Foto: Ole Åsheim<br />
<strong>Fylkesjoiker</strong><br />
og verdensjoiker<br />
Inga er som første same utdannet ved Journalisthøy-skolen i Oslo. I mange år var hun en av<br />
stemmene i same -radioen. Hun har jobbet ved Sami Teather, både som joiker, skuespiller og<br />
informasjonsleder. Hun har vært daglig leder både for Norske Samers Riksforbund og Samisk<br />
Musikkforbund. De siste årene har hun konsentrert seg mer og mer om å utøve joik.<br />
Nye møter<br />
- Det har vært veldig spennende og lærerikt å<br />
møte andre musikere med annen bakgrunn<br />
og sammen med dem lage grenseløs musikk. I<br />
et prosjekt som endte opp med CDen ”Frozen<br />
Moments” fikk jeg muligheten til å være med<br />
og kombinere spansk flamenco, samisk joik og<br />
indiske tabla-trommer. Jeg har også vært så<br />
heldig å få turnere i Afrika og der også fått<br />
delta på workshops med afrikanske folkemusikere.<br />
Dette har vært enormt utfordrende og<br />
lærerikt for meg. Både som tradisjonsjoiker,<br />
musiker og komponist.<br />
Da Stockholm var kulturhovedstad ble Inga<br />
plukket ut til å være med på et toårig prosjekt<br />
med 14 musikere fra alle verdenshjørner.<br />
- Stockholm Folk Big Band – var også en<br />
meget spenstig og interessant erfaring. Vi<br />
snakker i dag gjerne om verdensmusikk –<br />
World Music – som noe nytt som er oppstått<br />
de siste årene. Men med de erfaringer jeg har<br />
gjort meg med alle disse samarbeidsprosjektene,<br />
har jeg oppdaget at det alltid har vært en<br />
verdensmusikk.<br />
Det er mange felles referansepunkter mellom<br />
for eksempel afrikansk, mongolsk, samisk og<br />
nord-indiansk sang. En slags ur-musikk som<br />
gjerne kan kalles verdensmusikk. Den er sirkulær<br />
og repeterer seg selv, med forskyvninger<br />
av improvisatorisk karakter.<br />
Den trenger ikke ende opp i en bestemt slutt<br />
et sted, men kan endre seg og utvikle seg fra<br />
start til slutt. Egentlig er det den lineære klassiske<br />
musikken som beveger seg bortover fra<br />
A til Å som skiller seg ut, og ikke folkemusikken<br />
rundt om i verden.<br />
Verdensmusikk<br />
Verdensmusikken av i dag er heller ikke uvesentlig<br />
for Inga Juuso. Peter Gabriel. Enya. Salif<br />
Keita. Mari Boine. Nils Aslak Valkeapää.<br />
Afrikanske trommer. Amerikansk jazz.<br />
Asiatiske folketoner. Australske didgeridooen.
Keltiske rytmer og harmonier. Samisk joik.<br />
Unge, urbane DJ-er som putter heftige grooves<br />
oppå alle disse musikkformene. Alle disse<br />
retningene er med å påvirker en musiker med<br />
åpne sanser.Forskjellige musikalske tradisjoner<br />
møtes. Og det oppstår søt musikk.<br />
Joik har vært en norsk spydspiss inn i verdensmusikken.<br />
Arbeidet som Nils Aslak Valkepää<br />
gjorde, og som for eksempel Mari Boine og<br />
Inga Juuso fortsatt gjør i dag skal ha en del av<br />
æren for at ”crossover”-musikk, som eksempelvis<br />
bandet ”Gåte”er en eksponent for, i dag har<br />
en så god posisjon.<br />
Foto: Lars Åke Andersen<br />
Inga har opplevd både hete omfavnelser med<br />
afrikanske melodilinjer og danset tett med<br />
svingende house-rytmer. Med et åpent sinn<br />
har hun kastet seg selv og tradisjonsjoiken inn<br />
i moderne klangsammenhenger.<br />
Joiken ut i skolene<br />
- Jeg merker at det er en ny åpenhet og interesse<br />
overfor joiken blant unge når jeg er ute på<br />
skolekonserter. Og jeg tror verdensmusikken<br />
har sin del av æren for dette. Ungdommen i<br />
dag får møte mange typer musikk arrangert<br />
slik at det appellerer til dem. Rytme, trøkk og<br />
fengende melodier finner man ikke bare i<br />
popens verden.Det finner man også i folkemusikken.<br />
Om det er hardingfele, jazz-saksofon<br />
eller joik spiller ikke så stor rolle.<br />
Stillingen Inga Juuso nå har som ”fylkesjoiker”<br />
er et viktig redskap for å ta vare på denne folkemusikken.<br />
Som en elev i Kåfjord sa det etter<br />
en skolekonsert: ”Æ ska gå hjæm tell han<br />
pappa å si at joik ikke e nåkka farlig.”<br />
- Dette utsagnet avspeiler noen av de voksnes<br />
holdninger, og da er det godt å kunne formidle<br />
tonene og kunnskapene direkte til yngre og<br />
åpnere sinn. Det har vært fantastisk positivt å<br />
komme ut i skolen og bli møtt av interesserte<br />
og lydhøre elever, sier Inga Juuso.<br />
Joiken ble stuerein<br />
At joiken etter hvert har fått et større og større<br />
publikum tror Inga også har en sammenheng<br />
med en samisk frigjøring utover fra syttitallet.<br />
- Visegrupper og visesangere begynte å synge<br />
på nordnorsk. Vi samlet oss om et Nei til EF i<br />
–72. Bodø/Glimt vant cup-finalen i –75. Store<br />
og små hendelser som til sammen gjorde at en<br />
nordnorsk stolthet og selvtillit vokste fram.<br />
Dette påvirket hele den nordnorske befolkning.<br />
Også samene. Flere samiske journalister<br />
kom for eksempel etter meg på Journalisthøyskolen,<br />
og ikke minst Alta-aksjonen fikk<br />
mange til å bevisstgjøre seg sin samiske identitet.<br />
Dermed var også publikumspotensialet<br />
og – interessen rundt joiken økt betraktelig.<br />
Og når Mattis Hætta og Sverre Kjeldsberg<br />
sang at ”Joik har større kraft enn Krutt” i melodi<br />
Grand Prix var joiken mer stuerein enn den<br />
noensinne hadde vært.<br />
Nye kanaler<br />
Inga synes det er viktig at den tradisjonelle joiken<br />
kan bruke nye kanaler for å leve videre.<br />
Det er helt i orden at ungdommen synes<br />
heavy-rockerne i Intrigue er tøffe eksponenter<br />
for joiken.<br />
- Selv om jeg er opptatt av at tradisjonsjoiken<br />
ikke skal bli borte, må vi passe på at den ikke<br />
ender opp i arkivene på et museum. Skal den<br />
ha levevilkår framover er det viktig at vi søker<br />
nye utfordringer og nye sammenhenger. Ikke<br />
minst er dette viktig for å vekke interessen<br />
blant ungdom og kommende generasjoner.Vi<br />
må tørre å kombinere tradisjon med vyer og<br />
visjoner for hvordan joiken kan få utvikle og<br />
fornye seg.<br />
FYLKESMAGASINET SOM TREFFER 152.000 INNBYGGERE<br />
Utgiver <strong>Troms</strong> <strong>fylkeskommune</strong><br />
Redaktør Informasjonssjef Maarit Markussen<br />
Opplag 65.000<br />
Design & prosjektledelse Rød Tråd AS<br />
Trykk Lundblad Media AS<br />
Forsidebilde Johan Mathis Gaup<br />
FRA REDAKTØREN<br />
Kjære leser!<br />
Fylkesmagasinet bringer denne gangen informasjon<br />
om store endringer i den politiske<br />
hverdagen i <strong>Troms</strong> <strong>fylkeskommune</strong>. Etter høstens<br />
valg har vi fått et nytt og ”slankere”fylkesting<br />
med 37 representanter. På sin konstituerende<br />
fylkestingssamling i oktober vedtok de<br />
parlamentarisme med et fylkesråd på 5 medlemmer<br />
på toppen.<br />
I dette magasinet får du bli nærmere kjent<br />
med de fem fylkesrådene som nå har overtatt<br />
ansvaret i <strong>fylkeskommune</strong>n og påtatt seg<br />
oppgaven å styre <strong>Troms</strong> mot en ny fremtid. De<br />
understreker behovet for større handlefrihet,<br />
mer regionalt demokrati og mindre sentraldirigering.<br />
Et av målene med innføring av parlamentarisme<br />
er å kunne revitalisere fylkespolitikken.<br />
Det blir spennende å følge med hvordan<br />
fylkesrådet og vårt nyvalgte fylkesting<br />
klarer brasene i tiden fremover. Det mangler<br />
ikke på utfordringer!<br />
Vi forteller også om byggeplanene i videregående<br />
skoler i <strong>Troms</strong>, om hvordan vi skal ta vare<br />
på arven etter Nils Aslak Valkeapää, om<br />
Bredbåndfylket <strong>Troms</strong>, og om FYSAK - eller<br />
hva <strong>fylkeskommune</strong>n gjør for å få deg ut av<br />
sofaen. Og allerede på denne side kan du<br />
møte Fylkesprofilen, fylkesjoikeren Inga Juuso<br />
- den eneste av sitt slag i verden!<br />
God lesning!<br />
Nye telefonnummer<br />
til Fylkeshuset!<br />
Fylkeskommunen har fått ny telefonsentral!<br />
TELEFON 77 78 80 00<br />
TELEFAKS 77 78 80 01<br />
Samtlige fylkeskommunale ansatte i<br />
Fylkeshuset har også fått nytt internnummer.
Paul Dahlø<br />
(Ap), fylkesrådsleder<br />
4<br />
av Stein Windfeldt<br />
Foto: Ole Åsheim<br />
Nye stier mot nye mål<br />
e viktigste argumentene for at en orga-<br />
D<br />
nisering med et Fylkesråd er riktig og<br />
viktig, er å sikre et mer regionalt demokrati.Vi<br />
får tydeligere politiske skillelinjer<br />
mellom de ulike partiene og det blir<br />
mye mer tydelig hvem som har ansvaret, sier Paul<br />
Dahlø. Nå er det Fylkesrådet som er ansvarlig for det<br />
som skjer. Vi går fra et administrasjonsstyrt fylke med<br />
politisk support til en politisk styrt <strong>fylkeskommune</strong><br />
med et solid faglig sekretariat.<br />
Ikke færre, men andre oppgaver<br />
Et naturlig spørsmål å stille seg, og som mange har<br />
gjort, er hvorfor det er nødvendig med en større og<br />
mer kostbar politisk ledelse i en <strong>fylkeskommune</strong><br />
som får stadig færre oppgaver. – Oppgavene er ikke<br />
blitt færre, de er blitt annerledes, sier Dahlø. En del<br />
rene driftsoppgaver er overtatt av andre. Vi skal<br />
være en regional utviklingsaktør. Vi skal påvirke og<br />
samordne utviklingen i fylket. Dette er en politisk<br />
oppgave og den bør frontes av politikere. Vi skal<br />
samarbeide tett med alle de 25 kommunene i fylket,<br />
med næringslivet, med utdanningsinstitusjonene<br />
og med rikspolitikerne og statsadministrasjonen.<br />
Våre viktigste verktøy i dette arbeidet er å tenke<br />
partnerskap og å skape samarbeidsarenaer.<br />
Kultur og utdanning<br />
Fylket har fortsatt ansvaret for den videregående<br />
opplæringen.Dette er et svært viktig område for hele<br />
Det nye<br />
Fylkesrådet<br />
Fylkestinget vedtok i midten av oktober å innføre et parlamentarisk<br />
styringssystem i fylket. Vi har nå fått en fylkesregjering,<br />
Fylkesrådet, som har overtatt den daglige politiske ledelsen av<br />
<strong>fylkeskommune</strong>n. Fylkesrådet forholder seg til Fylkestinget slik<br />
Regjeringen gjør det til Stortinget.<br />
Hvorfor er dette en riktig og viktig vei å gå? Hvilke saker vil<br />
Fylkesrådet ha fokus på? Og - hvem er disse fem personene som<br />
har tatt fatt på denne utfordringen?<br />
Møt det nye Fylkesrådet i <strong>Troms</strong>.<br />
utviklingen i fylket, både i forhold til bosettingsstruktur<br />
og næringsutvikling. Kultur er et annet viktig<br />
område. Fylket er pådriver for en rekke større kulturtiltak,<br />
gir støtte til lag og foreninger og samarbeider<br />
nært med institusjoner som Festspillene i Nord-<br />
Norge, Fylkesmusikerne og Fylkesbiblioteket.<br />
Fødselshjelper<br />
Innenfor næringsutvikling er Dahlø spesielt opptatt<br />
av å stimulere til ny aktivitet. – Vi er særlig opptatt av<br />
det vi kan kalle det ufødte og nyfødte næringsliv. De<br />
gode ideene som kan bli til verdifulle arbeidsplasser<br />
bare de får litt støtte og trygghet i en oppstartsfase.<br />
Og vi er opptatt av å legge til rette for å skape nye<br />
typer arbeidsplasser. Vi mottar og forvalter betydelige<br />
beløp til dette arbeidet også fra staten.Noe disponeres<br />
gjennom SND, noe brukes på infrastrukturtiltak<br />
i fylket og en god del overføres videre til de kommunale<br />
næringsfondene.<br />
Bredbåndsfylket<br />
Et konkret eksempel på fylkets rolle i næringsutviklingen<br />
er satsningen på Bredbåndsfylket <strong>Troms</strong>. Her<br />
sørger fylket for at kabling for høyhastighets dataoverføring<br />
– noe som blir svært viktig fremover, blir<br />
ført frem til kommunesenteret i alle kommunene.<br />
Her har vi tatt et ansvar på vegne av alle kommunene.<br />
Dette hadde aldri kommet i stand på ren kommersiell<br />
basis, for dette prosjektet er ikke lønnsomt i<br />
seg selv. Det er likevel så interessant at vi stadig har<br />
besøk fra andre kanter av landet som ønsker å se på<br />
hvordan vi har fått dette til. >>
En tydelig stemme<br />
Dahlø er en aktiv forkjemper for at <strong>fylkeskommune</strong>n<br />
skal bestå. Innenfor mange områder er hver enkelt av<br />
de 25 kommunene i fylket for små, her må ting samordnes.Det<br />
er også viktig at <strong>Troms</strong> har en tydelig stemme<br />
utad. Hvem skal tale <strong>Troms</strong> sin sak rundt utnyttelse<br />
av naturressursene i nord? Hvem skal sikre at vi får varige<br />
arbeidsplasser ut av den utviklingen som skjer i<br />
nord, for eksempel knyttet til utvinning av olje? Skal vi<br />
få til dette må vi f.eks sørge for at vi har utdanningstilbud<br />
i fylket som gir kompetanse innenfor petroleumsvirksomhet<br />
og miljøarbeid.<br />
Samarbeid i nord<br />
Fylket skal spesielt være opptatt av utviklingen i egen<br />
region, men også søke samarbeid med resten av<br />
landsdelen der dette er naturlig. Vi har i dag et godt<br />
samarbeid gjennom Landsdels-utvalget for Nord-<br />
Norge og Nord-Trøndelag og det kan bli enda bedre.<br />
Et landsdelsting i en eller annen form vil nok komme.<br />
Et konkret og vellykket eksempel på godt nordnorsk<br />
samarbeid er arbeidet med rapporten ”Den besværlige<br />
freden” – hvordan omorganiseringen av Forsvaret<br />
påvirker landsdelen vår i særlig grad. Det har ikke vært<br />
så mye oppstuss rundt dette, men vi ser at våre synspunkter<br />
er blitt hørt og tatt hensyn til på mange områder.<br />
Vi oppnår resultater i det stille.<br />
Lang fartstid<br />
Paul Dahlø har et bevisst forhold til at han har valgt å<br />
bo i Nord-Norge. - Jeg trives godt i naturen her og jeg<br />
trives med befolkningen. Hjemme i Sørreisa har han<br />
drevet med småbruk som binæring i over 30 år. Han<br />
har vært ordfører i Sørreisa, medlem av Fylkestinget,<br />
styreleder i <strong>Troms</strong> Kraft og er levende opptatt av kultur.<br />
Ved siden av vervet som Fylkesrådsleder er han også<br />
leder av hovedstyret for Metodistkirken i Norge og er<br />
aktiv i menigheten på Finnsnes. Musikk og musikkskole<br />
har vært en del av familiens aktiviteter i alle år og<br />
alle de 4 voksne barna er fortsatt aktive i musikken.<br />
Selv er han en habil organist. Han har lange politiske<br />
aner både i lokal- og rikspolitikken og har vært aktiv i<br />
Arbeiderpartiet lokalt i 20 år.<br />
Nye tider<br />
Han har to klare drømmer om Fylkesrådets arbeid de<br />
neste årene. - Vi skal klare å vise at den utviklingen<br />
som skal skje i <strong>Troms</strong> skal og bør styres av befolkningen<br />
i <strong>Troms</strong>, og vi skal bidra til at vi har et næringsliv i<br />
fylket som er tilpasset den tiden vi lever i og de tidene<br />
som kommer.<br />
En ny og offensiv <strong>fylkeskommune</strong><br />
Foto: Ole Åsheim<br />
oger Ingebrigtsen har hatt en rekke<br />
R<br />
politiske verv og oppgaver, også på<br />
riksplan. Han lærte mye i Oslo, blant<br />
annet om den ofte skjulte, men likevel<br />
tydelige nedlatende holdningen til<br />
Nord-Norge og oss som bor her. – Vi er de barskeste,<br />
vi har det tøffeste klimaet og vi er ikke noe ”subsidiesluk”.<br />
Vi har all grunn til å ha godt med selvtillit.<br />
- Vi skal kjempe for å opprettholde og videreutvikle<br />
den regionale styringen. Alternativet til et aktivt og<br />
solid regionalt nivå er mer sentral styring. Kampen<br />
handler om hva vi i <strong>Troms</strong> og Nord-Norge skal<br />
bestemme selv, og hva vi skal overlate til andre å<br />
bestemme for oss. – Hvem vet bedre enn oss hvor vi<br />
trenger skikkelige veier, hvilke tiltak som er nødvendig<br />
for en skikkelig næringsutvikling og hvordan vi<br />
skal ta vare på og utvikle kulturlivet vi har i regionen?<br />
Jeg tror vettet er rimelig jevnt fordelt, og da bør vi<br />
som kjenner utfordringene også få ta styringen.<br />
Fylkeskommunen i endring<br />
- Fylkeskommunen, slik vi kjenner den i dag er ikke det<br />
verktøyet vi trenger for en skikkelig regional politisk<br />
styring. Derfor må vi se på hvordan vi organiserer<br />
dette arbeidet, og her har vi allerede begynt. Poenget<br />
er ikke å tegne nye kart eller fylkesgrenser, men hvordan<br />
vi best, og gjerne i fellesskap kan forvalte det regionale<br />
selvstyret.<br />
Må tenke nytt<br />
Ingebrigtsen er fylkesråd for områdene utvikling og<br />
kompetanse. Det innebærer blant annet ansvaret for<br />
den videregående opplæringen og de 19 videregående<br />
skolene i fylket. - I løpet av de neste årene trenger<br />
vi om lag 800 nye elevplasser i <strong>Troms</strong>ø, mens elevtallene<br />
i distriktene vil gå ned. Her må vi tenke nytt og<br />
annerledes. Hva kan vi få til med desentralisert undervisning,<br />
andre undervisningsformer, utnyttelse av<br />
muligheter rundt fjernundervisning osv? Vi ønsker å<br />
beholde skolene og tilbudene i hele fylket, men det<br />
må løses på ulike måter.<br />
Viktige møteplasser<br />
Samarbeidet mellom FoU-miljøene og næringslivet er<br />
også et sentralt tema innenfor Ingebrigtsens ansvarsområde.<br />
– Vi har generelt for mye fokus på penger og<br />
>><br />
Roger Ingebrigtsen<br />
(Ap), fylkesråd for kompetanse<br />
og utvikling<br />
5
Synnøve Søndergaard<br />
(Ap), fylkesråd for økonomi og<br />
administrasjon<br />
bevilgninger og for lite på å skape møteplasser.<br />
Vi må skape arenaer for samarbeid og jeg ser<br />
gjerne at f.eks Universitetet i <strong>Troms</strong>ø er mer<br />
synlig på disse arenaene. Når det gjelder FoUmidler<br />
må næringslivet selv også sette av ressurser<br />
til dette. Bedriftene i <strong>Troms</strong> bruker langt<br />
mindre ressurser på forskning og utvikling enn<br />
landsgjennomsnittet.<br />
Politikk er en hobby<br />
Roger Ingebrigtsen ble ”født inn i politikken”.<br />
Faren hans var aktiv i EF-kampen i 1972 og<br />
Roger var en klar tilhenger, seks år gammel.<br />
Siden har det blitt et vekselbruk mellom politikk<br />
og annen virksomhet. Han er godt kjent<br />
fra sine opphold i rikspolitikken henholdsvis<br />
som politisk rådgiver og statssekretær for de<br />
to siste Arbeiderpartiregjeringene.<br />
Yrkeserfaringen utenfor politikken har han<br />
primært fra media og fra informasjonsarbeid,<br />
senest som informasjonssjef i TFDS. – Jeg har<br />
vært aktiv i politikken fra jeg var 15-16 år, men<br />
ser på det som en hobby. Jeg tror det er viktig<br />
at politikere også har andre erfaringer enn de<br />
politisk arbeid gir, avslutter han.<br />
Vi har mulighetene og må<br />
utnytte dem<br />
Foto: Helge M. Markusson<br />
V<br />
i har en svært dyktig administrasjon<br />
i <strong>fylkeskommune</strong>n, og<br />
mye takket være en svært god<br />
økonomisk styring har vi nå<br />
noen ekstra midler å disponere<br />
i forbindelse med neste års budsjett, forteller<br />
Synnøve Søndergaard.<br />
Hun har ansvaret for økonomien. Hun er blitt<br />
omtalt som fylkets finansminister, en tittel hun<br />
ikke er videre glad i. – Det blir for pompøst, og<br />
er det noe jeg ikke er så er det pompøs, framholder<br />
hun.<br />
En organisasjon i endring<br />
Fylkeskommunen er en organisasjon i endring.<br />
Søndergaard har mange år som tillitsvalgt i<br />
Forsvaret bak seg og vet hva slike endringer<br />
gjør med organisasjoner og de som jobber der.<br />
Vi skal ta en rekke grep i tiden som kommer, og<br />
jeg føler at den erfaringen jeg har med omstillinger<br />
kommer godt med.<br />
Vi må ta vare på mulighetene<br />
Nord-Norge er rik på ressurser, vår utfordring<br />
blir å foredle disse.Alt for mye av råstoffet vi sitter<br />
på går uforedlet ut av landsdelen. I denne<br />
sammenheng er vi som et u-land.Vi har mulighetene<br />
og vi må utvikle oss på dette området.<br />
Det ligger så mange kvaliteter i det fylket vi bor<br />
i. Hun har etter hvert fått et pragmatisk forhold<br />
til diskusjonen om fylkesgrenser.De er jo ingen<br />
hindring for samarbeid.<br />
Mer samarbeid<br />
Tidligere var jeg veldig skeptisk til tanken om<br />
Landsting og Nord-Norge som en region,<br />
men jeg er kommet til at et nærmere samarbeid<br />
på dette planet er eneste alternativ til<br />
en sentralisering hvor beslutninger flyttes ut<br />
av landsdelen.<br />
Vi skal ta utfordringen med distriktsbosettingen<br />
i fylket på alvor. Her ligger fantastiske kvaliteter,<br />
men vi må prioritere gode kommunikasjonsløsninger<br />
og arbeidsplasser for ungdom.<br />
Mange sier de vil bli boende eller flytte tilbake<br />
dersom jobbmulighetene er der.<br />
Valgte Harstad<br />
Søndergaard har tatt et aktivt valg i forhold til<br />
å bo i Nord-Norge. Etter flere år i utlandet brøt<br />
familien opp fra sikre og gode jobber og flyttet<br />
til Harstad. Et godt oppvekstmiljø var en viktig<br />
grunn til det valget. Hun har vært politisk aktiv<br />
i hele sitt voksne liv og omtaler seg selv som<br />
gammelfeminist. Det var mange kvinner som<br />
brøytet vei for likestilling og kvinners rettigheter<br />
på 70-tallet. I dag tar vi disse tingene for<br />
gitt, men de er ikke blitt til ved tilfeldigheter.<br />
Ellers er engasjementet for ungdom stor, og<br />
hun misunner ikke de som vokser opp i dag.De<br />
har det tøffere enn generasjonene før. – Jeg<br />
tror de føler en viss avmakt. Det er ingen drivende<br />
kraft slik vi hadde med vårt ungdomsopprør.<br />
Hun var med og aksjonerte for<br />
Ungdomshuset i Harstad, og nå etter, mange<br />
års kamp, ser det endelig ut til at det kommer.<br />
- Dette er et av flere gode tiltak som vil gjøre<br />
byen mer attraktiv å bo i for ungdom. Skulle de<br />
utvikle et tilbud innen for eksempel film, og<br />
ønske økonomisk bistand fra fylket – vil en slik<br />
søknad bli sett med velvillighet fra min side,<br />
avslutter Søndergaard.<br />
Foto: Arild Nordahl<br />
Ragnhild<br />
Movinkel<br />
(Sp), fylkesråd for næring.<br />
Vi må kjempe mot<br />
sentraliseringen<br />
et er spennende og dramatiske<br />
D<br />
tider for næringslivet i Nord-<br />
Norge. Bortfallet av den differensierte<br />
arbeidsgiveravgiften<br />
vil få store konsekvenser for<br />
mange bedrifter. Dette er også et viktig anliggende<br />
for Fylkesrådet, og engasjementet for å<br />
få til de best mulige løsninger og overgangsordninger<br />
har stort fokus.<br />
En av drivkreftene for Ragnhild Movinkels<br />
engasjement i politikken er kampen mot sentralisering.<br />
Stadig flere oppgaver flyttes fra<br />
kommunene og fylkene til statlige etater.<br />
Regjeringen foreslo i Kommuneproposisjonen<br />
for 2004 at fylkesmannsembedene skulle tilføres<br />
midler for å styrke arbeidet med omstilling<br />
og modernisering av kommunesektoren.<br />
Dette må vi kjempe i mot. Nærhet til de som<br />
blir berørt av beslutningene er viktig. Stadig<br />
flere oppgaver flyttes også ut i ulike typer ASer<br />
og statlige foretak. Med det forsvinner også<br />
mye av den politiske styringen. Av samme<br />
grunn er det også viktig å få overført flere oppgaver<br />
fra Fylkesmannen til Fylkeskommunen.<br />
Mange prosjekter<br />
Fylkeskommunen har som sin målsetning<br />
innenfor næringsutvikling å legge til rette for<br />
et utviklingsorientert nyskapende og konkurransedyktig<br />
næringsliv. Fylkesråden har i forbindelse<br />
med dette en lang rekke prosjekter som<br />
det er viktig å støtte opp under. Noen av områdene<br />
er marine arter og marin bioteknologi,<br />
kompetanseutvikling i forhold til olje- og gassindustrien,<br />
anvendelse av telemedisinprosjekter,<br />
havneutbygginger og ikke minst å stimulere<br />
samarbeidet mellom ulike næringsaktører.<br />
Omfattende bredbåndsutbygging i <strong>Troms</strong>.<br />
Høsten 2003 forelå det endelige vedtaket fra<br />
fylkestinget om å etablere ”Bredbåndsfylket<br />
7<br />
>>
Jan Solheim<br />
(Ap), fylkesråd for miljø og samferdsel<br />
>><br />
8<br />
<strong>Troms</strong> AS” som skal forestå den videre utbygging.<br />
Første spadetak blir tatt i januar 2004 og den planlegges<br />
ferdigstilt 1. februar 2006.<br />
Aktiv i en årrekke<br />
Ragnhild Movinkel har vært politisk aktiv i en årrekke.<br />
Hun har vært ordfører i Bardu kommune, medlem<br />
av fylkestinget i 8 år og leder for plan- og næringsutvalget<br />
i <strong>Troms</strong> <strong>fylkeskommune</strong>. Hun bor i Bardu, er<br />
gift og har tre barn.<br />
Alle har krav på<br />
fremkommelighet<br />
Foto:Torgrim Rath Olsen<br />
ktiv næringsutvikling er en viktig del<br />
A<br />
av det politiske prosjektet som<br />
Fylkesrådet tar fatt på. Jan Solheim<br />
føler innenfor dette området et særlig<br />
ansvar for at den aktiviteten som skapes<br />
også er bærekraftig og at vi ikke forbruker naturen,<br />
men kan levere <strong>Troms</strong> fylke videre til neste generasjon<br />
i like god stand.<br />
- Den petroleumsvirksomheten som nå er på trappene<br />
utenfor kysten vår, må det stilles strenge krav<br />
til. En absolutt forutsetning fra mitt ståsted er at<br />
petroleumsvirksomhet er omgitt av full sikkerhet, da<br />
utslipp av slik virksomhet brytes sakte ned med de<br />
klimatiske forhold vi har her nord, sier Solheim.<br />
av Maarit Markussen<br />
år fylkestinget i oktober vedtok parla-<br />
N<br />
mentarisme i <strong>Troms</strong>, var det mange<br />
som lurte på hva dette egentlig betyr.<br />
Parlamentarisme er en måte å organisere<br />
det politiske arbeidet på.<br />
I <strong>Troms</strong> betyr dette at fylkestinget har valgt et fylkesråd<br />
bestående av 5 medlemmer. De har hver sine<br />
arbeidsområder. Rådet har overtatt ansvaret for<br />
administrasjonen og forbereder og legger fram saker<br />
til fylkestinget og iverksetter de vedtak fylkestinget<br />
har fattet.<br />
Bruke gass<br />
Miljøaspektet er også viktig innenfor samferdselsområdet<br />
og Solheim ser flere muligheter i å utnytte<br />
den naturgassen som skal utvinnes på Snøhvit. – I<br />
hvert fall på større steder som <strong>Troms</strong>ø og Harstad bør<br />
det være mulig å utnytte enten naturgassen eller<br />
biogass til f.eks kollektivtransport, mener han.<br />
Må ha vei til markedet<br />
Ellers er samferdsel et stort og omfattende ansvarsområde<br />
for Solheim. Fylket kjøper kollektivtjenester i<br />
stort omfang for å sikre et likeverdig tilbud til hele<br />
befolkningen og det er et stort fylkeskommunalt veinett<br />
som skal rustes opp og vedlikeholdes. –<br />
Transportløsninger og god infrastruktur er viktig<br />
også for næringsutviklingen. Bedriftene som produserer<br />
må ha gode og sikre transportveier ut til markedet.<br />
Hvis ikke taper de i konkurransen. Vi har en målsetting<br />
å få fylkesveinettet opprustet til ti tonns<br />
akseltrykk og fast dekke på hele veinettet. Det er<br />
mange utfordringer å ta tak i og Solheim er opptatt<br />
av det skal være rettferdighet i hvordan midlene brukes<br />
– hele befolkningen har krav på fremkommelighet.<br />
Trafikksikring<br />
Et annet viktig område er trafikksikring. Vi har en del<br />
farlige og rasutsatte veistrekninger som må sikres.<br />
Erfaringer fra utbedring av veinettet viser nedgang i<br />
antall skader og omkomne personer. Utbedring av<br />
veinettet og spesielle trafikksikkerhetstiltak vil derfor<br />
ha høy prioritet i vårt arbeid.<br />
Vi skal lytte<br />
Jan Solheim bor på Lysnes på Senja der han også har<br />
et småbruk. Politikken tar det meste av tiden hans,<br />
men han betegner seg selv som en aktiv friluftsmann.<br />
Han har for tiden permisjon fra stillingen som<br />
assisterende rektor på Senja Videregående skole. –<br />
Jeg håper vi lykkes med politikken vår, og at våre<br />
etterkommere vil betegne denne perioden som skapende<br />
og utviklende for fylket. Og at fylkesråden la<br />
vekt på behovene til hver enkelt innbygger og at vi<br />
var villig til å lytte.<br />
Parlamentarisme i <strong>Troms</strong>ø<br />
En veldig enkel forklaring er å sammenligne fylkestinget<br />
med Stortinget og fylkesrådet med regjeringen.<br />
Mer handlekraft<br />
Tanken bak den nye organiseringen er å få til en mer<br />
handlekraftig folkevalgt styring.<br />
Fylkesrådet får mer politisk makt til å gjennomføre tiltak,<br />
og det kan reagere raskere ved behov. På denne<br />
måten får folkestyret mer styrke og blir mer synlig.<br />
Fylkesrådet har sitt mandat fra fylkestinget, og må ha<br />
fylkestingets tillit. Dersom fylkestinget ikke har tillit til<br />
fylkesrådet kan det kaste rådet og velge et nytt råd.
Fylkestinget 2004-2007<br />
Fylkestinget er øverste politiske organ i<br />
<strong>fylkeskommune</strong>n. Det er 37 representanter<br />
i <strong>Troms</strong>. Fylkesordfører Ronald<br />
Rindestu (SP) og fylkesvaraordfører<br />
Mariam Rapp (KrF) er valgt av fylkestinget<br />
og leder fylkestingssamlingene.<br />
Fylkesrådet 2004-2007<br />
Historiens første fylkesråd i <strong>Troms</strong>.<br />
Tilstede på bildet er også administrasjonssjef<br />
Beate Stang Aas.<br />
Fordelingen av representanter<br />
i kommende periode<br />
Arbeiderpartiet 10<br />
Fremskrittspartiet 6<br />
Sosialistisk Venstreparti 6<br />
Senterpartiet 5<br />
Høyre 4<br />
Fylkesrådsleder Paul Dahlø (AP)<br />
Fylkesrådets nestleder Jan Solheim (KrF)<br />
Fylkesråd Ragnhild Movinkel (SP)<br />
Fylkesråd Synnøve Søndergaard (AP)<br />
Fylkesråd Roger Ingebrigtsen (AP)<br />
Kristelig Folkeparti 3<br />
Kystpartiet 1<br />
Rød Valgallianse 1<br />
Venstre 1<br />
Foto: Studio Snorre<br />
Foto:Torgrim Rath Olsen<br />
Fylkesrådet har kontor i plan 2<br />
i Fylkeshuset i <strong>Troms</strong>, <strong>Troms</strong>ø.<br />
9
av Fredd A. Berntsen<br />
Fylkeskommunalt koblingspunkt<br />
- Dette er et veldig godt eksempel på hvordan<br />
<strong>fylkeskommune</strong>n kan fylle en svært viktig<br />
rolle ved å være bindeledd mellom de enkelte<br />
kommuner i <strong>Troms</strong>, sier Svein A. Eriksen, prosjektleder<br />
for Bredbåndfylket <strong>Troms</strong>. - Politisk<br />
vilje og fremsynthet har sikret tidlig solid politisk<br />
støtte for prosjektet i fylkestinget.<br />
Utbygging av bredbånd er ikke bare tilrettelegging<br />
av helt nødvendig infrastruktur, men<br />
også næringsutvikling med konkret virkning.<br />
Nettet vil bidra til styrking av næringsvirksomhet<br />
og arbeidsplasser samt bidra til at nye etableres,<br />
utdyper Eriksen.<br />
Problemet<br />
Å få til full dekning på høykapasitetsnett i distriktene<br />
har vært vanskelig. Sentrale myndigheter<br />
har ikke villet ta ansvar for dette.<br />
Næringsminister Ansgar Gabrielsen har for<br />
eksempel sagt at kommuner, <strong>fylkeskommune</strong>r<br />
og private aktører må ta initiativ, samle etterspørsel<br />
og stå for utbygging. - På en måte kan<br />
man vel si at markedskreftene fungerer, sier<br />
Eriksen. - Ingen av de kommersielle aktørene<br />
har funnet det økonomisk tiltrekkende nok til<br />
at de har villet starte en full utbygging.<br />
Løsningen<br />
Eriksen forklarer at det som nå bygges er et<br />
stamnett til alle kommuner i <strong>Troms</strong>. - Dette er<br />
en fiberoptisk kabel med stor kapasitet som<br />
føres gjennom hele fylket. Alle kommunale og<br />
fylkeskommunale administrasjoner blir tilkoblet.<br />
Det samme blir videregående skoler og<br />
Mange av oss som bor i <strong>Troms</strong> bor utenfor de<br />
sentrale byene, og mange kunne nok tenke<br />
seg raskere tilgang til internett gjennom<br />
bredbånd. For bedriftene i <strong>Troms</strong> er effektiv<br />
kommunikasjon avgjørende for å utnytte sitt<br />
potensiale – men tilbudet har vært sørgelig<br />
smalt foreløpig.<br />
Bredbånd langs<br />
smale veier<br />
andre fylkeskommunale institusjoner. Etter<br />
hvert som stamnettet bygges ut kan etablerte<br />
operatører komme til og videreføre lokale forgreininger<br />
ved at eksiterende telefonnett<br />
kobles til stamnettet. Slik vil bedrifter og private<br />
i hele fylket få nytte av utbyggingen, presiserer<br />
Eriksen entusiastisk. - Spesifikasjonene<br />
på de tekniske løsningene er slik at de skal<br />
holde mål og kan oppgraderes inn i overskuelig<br />
fremtid, altså vil dette verktøyet bestå i alle<br />
fall 20 til 30 år fremover!<br />
Tiden og veien<br />
Høsten 2003 forelå det endelige vedtaket i fylkestinget.<br />
Sammen med kommunene i <strong>Troms</strong><br />
etableres nå Bredbåndfylket <strong>Troms</strong> AS, som<br />
skal forestå utbyggingsprosjektet. Oppstart vil<br />
være januar 2004 med forventet ferdigstillelse<br />
i 2006, men etter hvert som deler av nettet ferdigstilles<br />
vil det bli tatt i bruk.<br />
Spleiselag<br />
Prosjektet er kostnadberegnet til 130 mill.<br />
Finansieringen er sikret gjennom et spleiselag<br />
mellom <strong>fylkeskommune</strong>n og kommunene i<br />
<strong>Troms</strong>. Fylkeskommunen tar det største løftet<br />
og kommunene får en svært gunstig avtale.<br />
Det er også lagt premisser som sikrer at nettet<br />
forblir under lokal kontroll også i fremtiden.<br />
Og hvem vil nyte godt av dette?<br />
- For det første vil et hurtig og stabilt nettverk<br />
sikre rask og god kommunikasjon både<br />
internt i fylket og eksternt. Dette gir godt<br />
grunnlag for næringutvikling, og økt aktivitet i<br />
næringslivet styrker sysselsettingen som igjen<br />
bidrar til å opprettholde bosettingen i distriktene.<br />
For kommunene ligger for eksempel<br />
muligheten for IP-telefoni. Det vil si at kommunene<br />
kan etablere et telefonsystem internt<br />
og mellom kommuneadministrasjonene hvor<br />
man ringer via bredbånd for rundt 10 øre pr<br />
samtale, uavhenging av samtalens varighet,<br />
understreker Eriksen. - Her er det et stort innsparingspotensiale.<br />
Som en bonus får også Finnmark nå tilgang til<br />
fiberoptisk høykapasitetsnett!<br />
Fremsynt og lokal aktivitet<br />
- Her er det på sin plass med en stor applaus til<br />
politikerne som tidlig så potensialet og utfordringene<br />
i dette, sier Eriksen. - Etter at forsøkene<br />
på å få med kommersielle aktører strandet<br />
valgte de å si at dette er så viktig at vi skal<br />
gjennomføre det! Og på tvers av partigrensene<br />
ble det funnet løsninger – og ikke minst<br />
penger, som ble fulgt opp med konkrete vedtak<br />
slik at vi i dag er klare for å stikke spaden i<br />
jorda.<br />
- Det er også oppløftende at en del lokale aktører,<br />
som <strong>Troms</strong> Kraft, Hålogaland Kraft og<br />
Bravida Nord, har presentert tekniske og økonomiske<br />
løsninger av en slik karakter og kvalitet<br />
at de har fått ansvaret for store deler av<br />
utbyggingsprosjektet”, konstaterer Eriksen og<br />
avslutter: - Bredbåndet er altså allerede i gang<br />
med å skape aktivitet langs smale veier i fylket!<br />
19 11
12<br />
av Lisa Hoen<br />
Kampen<br />
om ungdommen<br />
Foto: Lisa Hoen<br />
I Nord-<strong>Troms</strong> arbeider ungdom sammen på tvers av kommunegrensene. - Vi skal vinne<br />
kampen om ungdommen på hjemmebane, sier prosjektleder Lise Rønning.<br />
- Hver for oss er vi for små. Derfor må kommunene<br />
i regionen slå seg sammen, forteller<br />
Rønning. - Prosjektet Ungdom Nord i <strong>Troms</strong><br />
(UNIT) er et samarbeidsprosjekt mellom<br />
Storfjord, Kåfjord, Lyngen, Skjervøy, Nordreisa<br />
og Kvænangen kommune. <strong>Troms</strong> <strong>fylkeskommune</strong><br />
finansierer halvparten av prosjektet,<br />
resten betaler kommunene selv.<br />
Samhold og samarbeid<br />
- UNIT står for samhold og samarbeid.<br />
Prosjektet gjør at jeg holder kontakten med<br />
hjemkommunen min, sier Lisa Marie Pedersen<br />
(17) fra Kåfjord. Hun går nå på videregående<br />
skole i <strong>Troms</strong>ø, men er aktivt med i ungdomsmiljøet<br />
i hjemkommunen. - Gjennom prosjektet<br />
har jeg blitt kjent med ungdommer i de<br />
andre kommunene som har samme interesser<br />
som meg. Nå kan jeg velge miljø på tvers av<br />
kommunegrensene.<br />
- Vi arrangerer forskjellige aktiviteter og blir<br />
kjent med hverandre. I vinter var jeg med på<br />
”Samkjør” en forestilling med dans, drama,<br />
film, lyd og lys. Vi satte opp ”Grease” på<br />
Skjervøy, og over 50 ungdommer deltok. Jeg<br />
Framtid i nord<br />
fikk mange nye venner og opplevde en personlig<br />
seier ved det å stå på scenen for første<br />
gang, forteller Kristine Eliassen (15) fra Lyngen.<br />
- Målet med prosjektet er at ungdom skal sitte<br />
igjen med positive minner fra hjemkommunen.<br />
De fleste må bort for å ta utdanning, noe vi også<br />
oppfordrer ungdommene til. Men kanskje kommer<br />
de hjem igjen om de har hatt en bra ungdomstid<br />
i hjemkommunen, sier Lise Rønning.<br />
Utadvendt ungdom<br />
- Vi som er med i prosjektet ser at vi har mange<br />
av de samme utfordringene i disse kommunene,<br />
for eksempel fraflytting og rus blant unge. Men<br />
vi ser også at vi har mye positivt til felles.Vi ung-<br />
dommer i Nord-<strong>Troms</strong> er åpne og utadvendte.Vi<br />
synes det er stas å bli kjent med nye folk,sier Lisa<br />
Marie Pedersen. - Jeg tror nok at vi ungdommer<br />
i Lyngen har en tendens til ”å sitte på ræva og<br />
bæse”, vi er dårlige til å ta initiativ, sier Kristine.<br />
- Men gjennom dette prosjektet får vi en sjanse<br />
til å starte ungdomsråd og bli med på flere<br />
aktiviteter. Ungdom i Nord-<strong>Troms</strong> har nok<br />
også det til felles at når vi blir eldre ønsker vi<br />
alle å dra til byen, fortsetter hun.<br />
- Jeg er glad i og savner hjemkommunen min,<br />
og jeg ser for meg ei fremtid i Kåfjord. Jeg er<br />
glad i hjemkommunen min, sier Lisa. - Mange<br />
av oss vil nok velge yrker slik at vi kan flytte tilbake.<br />
Kanskje vil noen etter å ha vært med på<br />
UNIT se at man kan skape egne arbeidsplasser<br />
og at man kan se på hele regionen som et<br />
marked, ikke bare sin egen kommune.<br />
- Gjennom prosjektet har jeg blitt kjent med mange ungdommer i<br />
de andre kommunene som har samme interesser som meg. Nå kan<br />
jeg velge miljø på tvers av kommunegrensene!<br />
- Kanskje går det an å bo i Nordreisa og jobbe<br />
på Skjervøy? Blir det jobber er det mange som<br />
vi flytte tilbake, avslutter Kristine og Lise.
Ungdom og politikere<br />
bygger fremtiden sammen<br />
av Lisa Hoen<br />
På Ungdomskonferansen i <strong>Troms</strong> 2003 møttes ungdommer<br />
og politikere. Målet var å sammen finne ut hvordan<br />
<strong>Troms</strong> kan bli et bedre fylke å bo i.<br />
Stian Johansen (14) fra Kåfjord ungdomsråd og<br />
Pål Julius Skogholt (32) som sitter i Fylkestinget<br />
for SV var to av deltakerne. - Vi hadde Sp-politiker<br />
Wenche Skallerud på gruppa vår, og hun<br />
kom med innspill akkurat slik som oss.<br />
Politikerne er jo ikke så forskjellige fra oss<br />
egentlig, sier Stian Johansen (14) fra Kåfjord<br />
ungdomsråd. Han var en av de 80 ungdommene<br />
som deltok på Ungdomskonferansen.<br />
Konferansen gikk av stabelen 30. oktober til 1.<br />
november. I tre dager var ungdommer fra 20<br />
kommuner i <strong>Troms</strong> samlet for å arbeide for en<br />
bedre fremtid for ungdom i fylket.<br />
Ungdommene som deltok var fra elevråd på<br />
ungdoms- og videregående skoler, ungdomsråd<br />
og barne- og ungdomsorganisasjoner.<br />
Fylkestingspolitikerne på konferansen fikk innspill<br />
de kan ta med seg videre i arbeidet sitt.<br />
Mobbing<br />
- For oss som jobber med politikk er det veldig<br />
viktig å få beskjed om hva ungdommen synes<br />
er viktigst. Det er jo noen år siden jeg var ungdom<br />
selv, og hadde denne typen problemer,<br />
sier Pål Julius Skogholt, fylkestingspolitiker for<br />
Sosialistisk Venstreparti. - Ungdom er opptatt av<br />
både mobbing, gratis skolemateriell, kulturtilbud<br />
osv. Men for oss er det viktig å få innspill fra<br />
ungdommene på hva vi bør ta tak i først, sier<br />
Foto: Lisa Hoen<br />
Pål Julius. - Jeg er veldig opptatt av at vi tar tak i<br />
dette med mobbing, sier Stian. - På skolen min i<br />
Kåfjord har vi lite mobbing. Da vi begynte å få<br />
innvandrere i kommunen vår tok vi tak i at det<br />
kunne oppstå problemer med mobbing.Vi diskuterer<br />
det mye på skolen, og det har gjort at vi<br />
har fått lite problemer med det. Mitt råd til<br />
andre ungdommer og skoler er: Snakk om det<br />
og fokuser på det, da får man mindre mobbing,<br />
sier Stian.<br />
Ungdommene prioriterer<br />
Det er fylkestinget i <strong>Troms</strong> som har vedtatt at<br />
det skal arrangeres en slik årlig konferanse<br />
som legger til rette for ungdomsmedvirkning<br />
i fylket. På konferansen kom det opp mange<br />
områder ungdommene ville at politikerne<br />
skulle jobbe med fremover. Bedre kollektivtilbud<br />
og gratis skolegang var det ungdommene<br />
prioriterte som viktigst. Prioriteringene<br />
oversendes til fylkesrådet. - Jeg håper politikerne<br />
tar våre prioriteringer på alvor. Men, jeg<br />
tror ikke de kan få gjort noe med alle forslagene<br />
våre, sier Stian. Pål Julius er enig. - Vi<br />
politikere klarer nok ikke å løse alt, men vi<br />
kan ta tak i noe, og derfor er det så viktig at<br />
ungdommene lager prioriteringer. Vi vil ha<br />
tydelige signaler om hvor vi skal begynne, og<br />
det har vi jo fått nå.<br />
5 på Rica<br />
Hva kan<br />
forbedres for<br />
ungdom i<strong>Troms</strong>?<br />
Astrid Elisabeth Fossahaug, 15<br />
Elevrådet på Sørreisa sentralskole<br />
Skoleelever må få hjelp til å klare pensum i<br />
skolen. Jeg ønsker at skolen setter av tid<br />
etter skoletid hvor man kan gjøre lekser og<br />
få hjelp fra en lærer hvis man vil.<br />
Sjalg Hugsnes, 15<br />
Elevrådet på Skjervøy ungdomsskole<br />
Jeg er opptatt av at samspillet mellom elever<br />
og lærere i kampen mot mobbing blir<br />
bedre. Elevene må få komme med innspill<br />
til hvordan mobbing kan stoppes. Vi burde<br />
arrangere en anti-mobbingkonferanse<br />
hvor politikere, rektorer og lærere sammen<br />
med elevene diskuterer hvordan vi kan få<br />
bort mobbingen. .<br />
Christoffer Simonsen, 15<br />
Elevrådet ved Lennangen barneog<br />
ungdomsskole<br />
Jeg håper at vi kan få flere rusfrie helgetilbud,<br />
for eksempel kan ungdomsklubbene<br />
ha spesielle tilbud og aktiviteter i helgene.<br />
Christoffer Eggen, 18<br />
Elevrådet ved Bardufoss videregående<br />
skole<br />
Jeg håper vi kan få til å lage en arbeidssentral<br />
for ungdom i fylket. Her kan man sende<br />
inn søknader om deltidsjobb og sommerjobb,<br />
så kan bedriftene plukke ut hvem de<br />
vil ansette.<br />
Marit Overrein, 17<br />
Elevrådet ved Breivang videregående<br />
skole<br />
Jeg ønsker en bedre skole. Den må være<br />
gratis på alle mulige måter. I tillegg må kvaliteten<br />
på lærerne bli bedre. Jeg ønsker at vi<br />
skal ha lærerevalueringer slik at vi kan vurdere<br />
lærerne.<br />
Her ser du hva ungdommene på Ungdomskonferansen<br />
i <strong>Troms</strong> 2003 synes er de viktigste<br />
områdene det skal jobbes med fremover.<br />
Områdene står i prioritert rekkefølge.<br />
:: Bedre kollektivtransport<br />
:: Gratis skolegang<br />
:: Arbeid<br />
:: Kvalitet i skolen<br />
:: Samarbeid i fylket<br />
:: Rusfrie helgetilbud<br />
13
av Ørjan Haugli<br />
Multikunstneren<br />
Da den store samiske kunstneren Nils Aslak<br />
Valkeapää i 2001 gikk bort så alt for tidlig, bare<br />
58 år gammel, var det en representant for<br />
mange kunstformer vi mistet. Han var født i<br />
Finland, men levde og virket i stor grad i Norge<br />
og bodde da også i Skibotn. Han var både<br />
poet, skuespiller, musiker, komponist og billedkunstner<br />
og hans betydning for samisk kultur<br />
er uvurderlig.<br />
Àillohas (hans kunstnernavn) oppnådde stor<br />
anerkjennelse for sin kunst. I 1991 vant han<br />
Nordisk Råds litteraturpris. Som komponist og<br />
musiker, og tradisjonsbærer av joiken, var han<br />
viden kjent. Billedkunstneren Valkeapää kan<br />
man møte i malerier og foto, og ikke minst<br />
som en viktig del av hans bøker. Han var også<br />
skuespiller i den Oscar-nominerte actionfilmen<br />
”Veiviseren” og ansvarlig for den samiske<br />
delen av OL-åpningen på Lillehammer.<br />
I all hans kunst gikk naturen og nærheten til<br />
den igjen. Det ser man i bilder og skrift, og han<br />
var også en av de første som brukte naturlyder<br />
i musikken sin.<br />
Lásságammi<br />
Når en størrelse som Nils Aslak Vakeapää gikk<br />
bort, så Fylkeskommunen det som en viktig<br />
oppgave å bevare boet for allmennheten og<br />
ettertiden. Initiativet kom fra enkeltpersoner<br />
og Storfjord kommune. Derfor forskutterte fylket<br />
to millioner kroner og kjøpte multikunstnerens<br />
hjem og arbeidssted. I etterkant har staten<br />
gitt et tilskudd på en million kroner, slik at<br />
fylket og staten la inn hver sin halvdel av kjøpesummen.<br />
Det særpregede huset, Lásságámmi,<br />
arkitekttegnet etter kunstnerens<br />
ønsker, skal etter planen kunne benyttes av<br />
andre kunstnere fremover.<br />
Dette vil være helt i Valkeapääs ånd. Àillohas<br />
var en viktig inspirasjonskilde for både urfolk<br />
og andre verden over. Ikke minst var han en å<br />
se opp til for yngre kunstnere, og han jobbet<br />
aktivt for å framme nettopp den gruppen. Å<br />
Foto: Yngve Olsen Sæbbe<br />
Valkeapää-huset<br />
videreføre noen av hans tanker i den retning er<br />
et viktig aspekt ved å bevare huset .<br />
Framtidig organisering<br />
Foreløpig står huset som det var og planer for<br />
framtidig bruk skal legges. Nord <strong>Troms</strong><br />
Museum skal katalogisere alt av gjenstander<br />
og sammen med Universitet i <strong>Troms</strong>ø stå for<br />
den faglige biten. Huset blir vederlagsfritt<br />
overført til en stiftelse eid av Sametinget,<br />
I all hans kunst gikk naturen og nærheten til den igjen. Det ser<br />
man i bilder og skrift, og han var også en av de første som brukte<br />
naturlyder i musikken sin.<br />
<strong>Troms</strong> <strong>fylkeskommune</strong>, Storfjord kommune<br />
og Universitetet i <strong>Troms</strong>ø. Disse skal da stå for<br />
den videre drift av Lásságammi.<br />
Minnet etter Nils Aslak Valkeapää som tradisjonsbærer<br />
og nybrottsarbeider innen samisk<br />
og norsk musikk og kunst får forhåpentligvis<br />
en flott arena, og arven etter en fantastisk<br />
kunstner vil bli tatt godt vare på.<br />
15
av Fredd A. Berntsen<br />
Nye skoler<br />
og bedre kvalitet!<br />
-Det foregår mye byggevirksomhet i de videregående skolene rundt om i <strong>Troms</strong>.<br />
Fylkeskommunen har for tiden tre store utbyggingsprosjekter på gang, forteller assisterende<br />
fylkesutdanningssjef Håkon Figenschou.<br />
De tre store<br />
- Harstadbotn og Stangnes videregående skoler<br />
er slått sammen. I den forbindelse bygges det et<br />
tilbygg til ca 60 millioner på Stangnes vgs som<br />
skal være ferdig januar 04. Salget av bygningsmassen<br />
og eiendommen i Harstadbotn inngår<br />
som en del av finansieringen av nybygget, forklarer<br />
Figenschou.<br />
- I <strong>Troms</strong>ø er <strong>Troms</strong>ø Kokk- og Stuertskole slått<br />
sammen med Breivika videregående skole, sier<br />
han. - Det skal bygges en helt ny fløy i Breivika<br />
og samtidig skal deler av eksisterende bygningsmasse<br />
renoveres. Næringsmiddel- tilsynet<br />
og andre offentlige godkjenningsorganer<br />
har strenge krav til disse spesialtilpassede byggene.<br />
Bygging av lokaler for studieretning for<br />
hotell- og næringsmiddelfag er kostbart.<br />
Fløyen skal stå ferdig til skoleåret 2005/06 og<br />
har en samlet prislapp på nærmere 193 millioner<br />
kroner.<br />
- Det siste store prosjektet er nye Breivang<br />
videregående skole som bygges i <strong>Troms</strong>ø. I tillegg<br />
til de linjene som allerede er på Breivang i<br />
dag, skal klassene i studieretning for helse og<br />
sosialfag på Kvaløya videregående flyttes til<br />
den nye skolen, forteller Figenschou. - Skolen<br />
skal stå klar høsten 2005.<br />
Flere elever og ny pedagogikk<br />
En rekke andre utfordringer står i kø. I <strong>Troms</strong>ø<br />
er det forventet en stor økning i elevtallet fra<br />
2006 til 2008. - Det vil bli behov for rundt 500-<br />
550 nye elevplasser, fremholder Figenschou. - I<br />
tillegg er det slik at den nye pedagogikken,<br />
hvor man i langt større grad tilpasser undervisningen<br />
til den enkelte elev, fremmer krav<br />
om mange endringer i den eksisterende bygningsmassen.<br />
Det er behov for skolebygg som<br />
kan være fleksible og ha rom av ulik størrelse.<br />
Oppgradering til nye krav<br />
Fortløpende er vanlig vedlikehold og oppgradering<br />
av skolene nødvendig. Skolene må tilpasses<br />
nye forskrifter og pålegg, som for eksempel<br />
den nye arbeidsmiljøloven for elevene.<br />
Figenschou forteller at de fleste skolene alltid<br />
har en ønskeliste om utbygginger eller tilpasninger.<br />
- Vi har en pott som kan benyttes til<br />
Foto: Fredd A. Berntsen<br />
slike ting, men den kan kun disponeres for<br />
endringer inntil 500.000 kroner. Prosjekter<br />
som innbærer større kostnader enn dette må<br />
fremlegges for politisk behandling for at midler<br />
skal kunne bevilges. Det er opp til oss å<br />
sørge for oversikt over utfordringene, og gjøre<br />
politikerne oppmerksom på hvilke krav som til<br />
enhver tid gjør seg gjeldene.<br />
Det er en spennende tid<br />
- Vi er spente på overgangen til parlamentarisme<br />
i fylket, og har forventninger om nærmere<br />
kommunikasjon med politikerne i hverdagen,<br />
sier Figenchou og avslutter: - Generelt<br />
er det en spennende tid for alle som jobber<br />
med skolen i Norge. Skolehverdagen er i<br />
endring, med økt fokus på den enkelte elev og<br />
dennes læringsutbytte. Dersom PISA-rapporten<br />
(forskningsrapport som sammenligner<br />
kompetansen til 15-åringer i noen fag, i ulike<br />
land) har rett, så er norsk skole av middels kvalitet.<br />
Vi ønsker ikke å slå oss til ro med det – vi<br />
ønsker god kvalitet for alle i vår skole!<br />
17
av Ørjan Haugli<br />
ammen med <strong>Troms</strong>øfirmaet<br />
S<br />
Jupiter System Partner har <strong>fylkeskommune</strong>n<br />
utviklet systemet<br />
Jupiter Innsyn. Maarit<br />
Markussen, som er informasjonssjef<br />
i <strong>fylkeskommune</strong>n, forteller entusiastisk<br />
om ny og større tilgjengelighet.<br />
- Våre dokumenter har alltid vært tilgjengelige,<br />
med selvfølgelige unntak som personopplysninger<br />
og forretningshemmeligheter, anbud<br />
og lignende. Det nye nå er at vi legger informasjonen<br />
nærmest direkte ut på nett. Dermed<br />
slipper for eksempel pressen fysisk å komme til<br />
Fylkeshuset for å bla seg igjennom sakspapirer<br />
og brev. Privatpersoner gjorde dette i liten<br />
grad, men når vi nå kan nåes 24 timer i døgnet<br />
fra folks hjemme-PCer regner vi med større<br />
interesse og aktivitet.<br />
Jupiter Innsyn<br />
Jupiter System Partner er et <strong>Troms</strong>øfirma som<br />
Åpenhet<br />
på nett<br />
<strong>Troms</strong> fylke er tilhengere av størst mulig åpenhet, noe også det nye Fylkesrådet har uttalt.<br />
Vi er en demokratisk organisasjon med folkevalgt Fylkesting og Fylkesråd, og da er det<br />
klart at folk skal kunne vite hva som foregår.<br />
18<br />
Foto: Fredd A. Berntsen<br />
Foto: Fredd A. Berntsen<br />
ble etablert i 1999, med Kolbjørn Engeseth<br />
som daglig leder.<br />
Markussen sier at Jupiter hadde gjort en god<br />
del andre oppdrag for <strong>fylkeskommune</strong>n. - Vi<br />
visste derfor at de hadde spesialkompetanse<br />
på databasen som underbygger vårt kontorstøttesystem<br />
Kontor 2000. Vi hadde et tilbud<br />
fra et annet firma, men det var ikke tilpasset<br />
kontorstøttesystemet. Jupiter mente at de<br />
sammen med oss kunne utvikle en billigere<br />
“Publikum skal ha lett tilgang<br />
til det <strong>fylkeskommune</strong>n jobber<br />
med. Interesserte skal kunne<br />
titte på korrespondanse og sakspapirer,<br />
og vedtak skal fort ut<br />
til folk”.<br />
og mer skreddersydd løsning. Og vi endte opp<br />
med et system som tok vare på alle våre<br />
behov. Samtidig har vi bidratt til næringsutvikling<br />
basert på nordnorsk kompetanse.<br />
Svein Erik Setermo i Jupiter System Partner<br />
sier det slik: - Vi er et firma som driver med systemutvikling,<br />
salg av programvare og rådgivning.<br />
Fylkeskommunen trengte noen til å<br />
utvikle et system som kunne gjøre veien fra<br />
Kontor 2000 til internett kort og effektiv.Vi stilte<br />
med vår kompetanse på å bygge systemer<br />
>>
fra grunnen av, mens fylket bidro med sin innsikt i<br />
arkiv- og saksbehandling. De visste akkurat hvilke<br />
behov som skulle tilfredstilles.Vi kunne dermed basere<br />
oss på deres erfaring og komme opp med et system<br />
hvor dokumenter etter kvalitetssikring kan legges ut<br />
på nettet med et enkelt tastetrykk.<br />
Denne løsningen er nå blitt et etterspurt produkt.<br />
Jupiter Innsyn er solgt til 8 andre fylker og kommuner,<br />
og det forhandles om flere kontrakter. - Vi merker at<br />
dette er et produkt i tiden. Åpenhet er viktig i offentlig<br />
forvaltning i disse dager. Å kunne nå ut til flest mulig<br />
på enklest mulig vis er blitt en prioritert oppgave,<br />
avslutter Setermo.<br />
Enklere tilgang på informasjon<br />
For pressen er denne forenklingen en klar fordel og<br />
håpet er at opplysningsstrømmen ut til publikum da<br />
også øker. - Postjournal og møtekalender legges allerede<br />
ut på nettet. Det vil si at man kan gå inn å lese alle<br />
innkommende og utgående brev som ikke er unntatt<br />
offentligheten. Møtekalenderen gir opplysninger om<br />
framtidige saker, behandlede saker og ikke minst hvilke<br />
vedtak som er gjort. Det at vi kan publisere saker så<br />
lett, og at publikum med enkle tastetrykk kan gå inn å<br />
få den informasjonen de trenger, er helt etter <strong>fylkeskommune</strong>ns<br />
filosofi. Vi bestreber oss på å ha størst<br />
mulig åpenhet. Derfor har vi da også dratt i gang dette<br />
prosjektet. sier en svært fornøyd Maarit Markussen.<br />
Vil du ta en titt ! Gå inn på www.troms.no og bli kjent<br />
med <strong>Troms</strong> <strong>fylkeskommune</strong>s nye åpne kanal.
Rød Tråd® AS<br />
Utleie vikarer<br />
Formidling<br />
Rekruttering<br />
Ledere til leie<br />
Mange bedrifter nordpå synes det viktig med fleksibilitet<br />
i arbeidsstokken. For å takle sesongsvigninger, ferie og<br />
sykdomsfravær. Og mange synes det er flott å ha en<br />
medspiller når man skal ansette nye, om det er ledere,<br />
mellomledere eller andre medarbeidere.<br />
Og så er det mange dyktige personer som liker å jobbe<br />
fleksibelt. Derfor greier vi å skape en arena hvor jobbsultne<br />
medarbeidere og kresne arbeidsgivere møtes!<br />
PROFFICE TROMSØ<br />
Fr Langes gt 13<br />
9008 <strong>Troms</strong>ø<br />
Tel 7760 8880<br />
tromso@proffice.no • www.proffice.no<br />
- vi gir litt ekstra!
Fylkeskrysset<br />
Premier: Boka ”Kjære <strong>Troms</strong>” av Ola Røe og Arnt<br />
Ryvold,boka ”Fotefar mot Nord”, Hadeland lysestaker<br />
eller Hadeland stettfat designet av Maud Gjeruldsen<br />
Bugge, begge med <strong>fylkeskommune</strong>ns logo.<br />
Kryssord: Børre Sørdahl.<br />
Send de 6 løsningssetningene til:<br />
<strong>Troms</strong> Fylkeskommune, Informasjonssenteret,<br />
boks 660, 9296 <strong>Troms</strong>ø, eller per epost til<br />
troms@troms.f-kommune.no. Merk sendingen<br />
‘fylkeskryss 2/03’. Frist: 19.12.03.<br />
Husk tydelig navn, adresse og telefon! Og skriv<br />
også hvilken premie du vil ha om du blir trukket ut!<br />
Vinnere fra Fylkeskrysset 1/03:<br />
- Louise Bjørnstad, Østavinden 19, 9015 <strong>Troms</strong>ø<br />
- Jakob Eitrheim, Krøkebærvn 17A, 9403 Harstad<br />
- Torbjørn Sneve, Gammelvn 17B, 9360 Bardu<br />
Vi gratulerer! Premiene blir tilsendt i uke 47.<br />
23
Enklere<br />
hverdag?<br />
Ønsker du en enklere<br />
og mer oversiktlig måte<br />
å betale dine regninger på?<br />
Har du nettbank - har vi løsningen!<br />
<strong>Troms</strong> Kraft tilbyr e-faktura til alle sine kunder.<br />
Ønsker du å vite mer om , besøk<br />
www.troms-kraft.no<br />
Her finner du i tillegg mange nyttige tjenester.<br />
Legger du inn avlesning på våre internettsider<br />
kan du se hvordan din neste strømregning blir.<br />
VI GJØR DIN HVERDAG ENKLERE!<br />
AVLESNINGSFRISTER FOR<br />
HUSHOLDNINGSKUNDER<br />
4. JANUAR 2004<br />
29. FEBRUAR 2004<br />
2. MAI 2004<br />
4. JULI 2004<br />
5. SEPTEMBER 2004<br />
31. OKTOBER 2004<br />
Informasjon