Formannskapets møte 19.10.10 - Innkalling - Vikna kommune ...
Formannskapets møte 19.10.10 - Innkalling - Vikna kommune ...
Formannskapets møte 19.10.10 - Innkalling - Vikna kommune ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
VIKNA KOMMUNE<br />
Postadresse Telefon Telefaks<br />
Postboks 133, Sentrum 74 39 33 00 74 39 00 70<br />
7901 RØRVIK E-postadresse: vikna@vikna.<strong>kommune</strong>.no<br />
Utvalg: Formannskap<br />
Møtested: Grinna, Rørvik Samfunnshus<br />
Dato: 19.10.2010<br />
Tidspunkt: 18:00 – 22:00<br />
MØTEINNKALLING<br />
Rørvik, 12.10.10<br />
Karin Søraunet<br />
ordfører<br />
Orientering:<br />
PP-tjenesten vil informere om sitt arbeid først i <strong>møte</strong>t.<br />
Roy H. Ottesen<br />
rådmann
Saksliste<br />
Utvalgssaksnr<br />
Innhold Lukket<br />
Saker til behandling:<br />
PS 121/10 Referatsaker<br />
RS 153/10 KS - Helse og hukommelse - et nytt HUNT-prosjekt<br />
RS 154/10 KS - Vedtak/uttalelser fra Hovedstyrets august<strong>møte</strong> 2010<br />
RS 155/10 KS - Styrevedtak nr 2 - fra Hovedstyrets august<strong>møte</strong> 2010 - 2.<br />
kvartalsrapport<br />
RS 156/10 Kystverket Midt-Norge - Vurdering av havneterminalen I<br />
henhold til EU-direktiv 2005/65<br />
RS 157/10 Anmodning om å flytte tidspunkt for fjerning av<br />
Haverskjærgrunna<br />
RS 158/10 Nord-Trøndelag fylkes<strong>kommune</strong> - RF-2010-39 Regionalt<br />
Utviklingsprogram for Nord-Trøndelag 2010.Tilbud om kr 400<br />
000 i tilskudd.<br />
RS 159/10 Nord-Trøndelag fylkes<strong>kommune</strong> - RDA-2010-1 -<br />
Statsbudsjettets kap. 551 post 61 Næringsrettede<br />
utviklingstiltak - Kompensasjon for økt arbeidsgiveravgift.<br />
Tilbud om kr 350 000 i tilskudd.<br />
RS 160/10 Nord-Trøndelag fylkes<strong>kommune</strong>s kulturpris 2010 - Frist for<br />
nominering 20.10.2010<br />
RS 161/10 Nord-Trøndelag fylkes<strong>kommune</strong> - Orientering om Nord-<br />
Trøndelag fylkes<strong>kommune</strong>s prioriteringer i<br />
kulturminneforvaltningen<br />
RS 162/10 preBIO - Befaringsrapport, kontroll med omsetningen av<br />
alkohol 31.08.10<br />
RS 163/10 PP-tjenesten for Ytre Namdal - Utskrift av <strong>møte</strong>boka fra<br />
07.09.10 - Sak 10/10 - Kompetansehevingsplan<br />
RS 164/10 PP-tjenesten for Ytre Namdal - Utskrift av <strong>møte</strong>boka fra<br />
07.09.10 - Sak 11/10 - Budsjett 2011<br />
RS 165/10 Det Kgl. miljødepartement - Kongelig resolusjon om fredning<br />
av Sør-Gjæslingan kulturmiljø i <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>, Nord-<br />
Trøndelag fylke<br />
RS 166/10 <strong>Vikna</strong> havnevesen Rørvik havn KF - Tilrettelegging for økt<br />
sjøtransport - Høring<br />
RS 167/10 Nord-Trøndelag fylkes<strong>kommune</strong> - Høring - "Strategi for<br />
folkehelsearbeidet i Nord-Trøndelag 2011-2014" - Høringsfrist<br />
29. oktober 2010
RS 168/10 Det Kgl. helse- og omsorgsdep. - Høringsnotat om forslag til<br />
endringer - om godkjenning av sykehus og om landsfunksjoner<br />
og medisinske om godkjenning av sykehus og om<br />
landsfunksjoner og medisinske og spesialisthelsetjenesten m.<br />
RS 169/10 Det Kgl. helse- og omsorgsdep. - Høring - forslag til<br />
samleforskrift for psykisk helsevern<br />
RS 170/10 Helsedirektoratet - Høring - utkast til nasjonal retningslinje for<br />
gravide i LAR og oppfølging av familiene frem til barnet når<br />
skolealder<br />
RS 171/10 Det Kgl. kommunal- og regionaldep. - Høyring - forslag til<br />
endringar i <strong>kommune</strong>lova<br />
Saker til behandling:<br />
PS 122/10 <strong>Vikna</strong> kirkelig Fellesråd. Søknad om at <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> står<br />
som leitaker for kontorlokaler.<br />
PS 123/10 Regionalt utviklingsprogram 2011. Innspill fra <strong>Vikna</strong><br />
<strong>kommune</strong>.<br />
PS 124/10 Nytt finansreglement for <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>.<br />
PS 125/10 Nordtunet Vel v/Jens Reidar Husby - Forespørsel om bruk av<br />
ledig boligtomt boligområde B2.2, Svahylla, til nærmiljøtiltak<br />
PS 126/10 Jan Vidar Bakke - Søknad om kjøp av ytterligere tilleggstomt<br />
til tomt nr. 7, reguleringsplan Byåsen 7<br />
PS 127/10 Steinar Moe - Søknad om kjøp av tilleggsareal til tomt nr. 8 -<br />
Byåsen 7<br />
PS 128/10 Friluft AS - Invitasjon til aksjetegning.<br />
PS 129/10 PP-tjenesten for Ytre Namdal - Opprettelse av 50% stilling for<br />
å videreføre og forsterke Palsarbeidet i skolene.<br />
PS 130/10 Avtale om midlertidig krisesentertilbud i Nord-Trøndelag 2010<br />
- 2013<br />
PS 131/10 Helhetlige helsetjenester - Felles ansvar. En felles strategi for<br />
samhandling mellom <strong>kommune</strong>ne i Nord-Trøndelag og Helse<br />
Nord-Trøndelag<br />
PS 132/10 NOU 2010:5 "Aktiv deltakelse, likeverd og inkludering" -<br />
Uttalelse fra <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>.<br />
PS 133/10 Inn på tunet - konkretisering av behov/satsningsområder i<br />
<strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong><br />
PS 134/10 Fergesambandet Borgan - Ramstadlandet. Anmodning om<br />
fylkeskommunalt overtak.<br />
PS 135/10 Skoletomta (Rørvik gamle skole). Utarbeidning av<br />
reguleringsplan.
Ettersending av følgende saker:<br />
PS 136/10 Kommunebudsjettet 2010. Hovedregulering per oktober måned.<br />
PS 137/10 Legater i <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>. Opphevelse av stiftelser.
Saker til behandling:
PS 121/10 Referatsaker
Aud Lindseth<br />
Fra: Roy Harald Ottesen<br />
Sendt: 22. september 2010 10:15<br />
Til: Arkiv; Einar Lothe; Tove Severeide<br />
Emne: VS: HELSE- OG HUKOMMELSE.<br />
Se på dette.<br />
Hilsen Roy<br />
Fra: Einar Johan Jakobsen [mailto:einar.jakobsen©ks.no]<br />
Sendt: 22. september 2010 09:58<br />
Til: alf daniel moen; Alf Robert Arvasli; Anne Marit Mevassvik; Annikken Kjær Haraldsen; Arve Haug (E-post); Bjørg<br />
Tingstad; bjorn-arild.gram©steinkjer.<strong>kommune</strong>.no; Bjørn Iversen ; Bård Langsåvold (E-post); Carl Ivar Køppen (Epost);<br />
einar.strom©leksvik.<strong>kommune</strong>.no; Erik Seem (E-post); Frank Cgristiansen; Frode Revhaug; Gunnar Viken;<br />
Johan Arnt Elverum (E-post); Johannes Sandstad; Jostein Hildrum (E-post); Kari Ystgård; Karin Søraunet; Lars Otto<br />
Okstad (E-post); Magnar Namsvatn; Morten Stene; Ole Tronstad; Reidar Lindseth (E-post); Robert Svarva; Steinar<br />
Aspli (E-post); Steinar Lyngstad (E-post); Tor Erik Jensen; Vigdis Hjulstad Belbo (E-post); Anne Støckert Hagen; Arne<br />
Ketil Auran; Arnt Wendelbo; Erlend Myking ; Geir Staldvik (E-post); Hege Sørlie ; Henrik Vinje (E-post); Inge Fornes;<br />
Jacob Br. Almlid (E-post); Jon Arve Hollekim; Karl Audun Fagerli (E-post); Kjell Fosse (E-post); Lars H. Daling; Ola<br />
Stene (E-post); Ole Jørgen Rødøy (E-post); Per Sperstad; Reidar Viken (E-post); Roar Pedersen (E-post); Roy Harald<br />
Ottesen; Rudolf Holmvik (E-post); Rune Strøm ; Svein Helland (E-post); Torunn Austheim; Trond Stenvik; Truls<br />
Eggen (E-post); Anders Haraldsen; Anne J. Lajord; Anne Mille Røttereng; Bente Eidesmo; Bente Molde; Bjørnar<br />
Tollefsen; Elin Schive; Elisabeth Johansen; Ester Brønstad; Evelyn N. Skage; Gudrun Fossem; håkon kolstrøm; inge<br />
Falstad; Ingeborg Laugsand; Iren Hovstein Haugen; Ivar Kvalø; Jon Ketil Vongraven; Jorun Brøndbo; Kari Bakke ;<br />
Kjell Petter Hestmo; Liss Tone Engan; Liv Brønstad ; Marit Pedersen; Morten Sommer; Reidun Hindrum; Tone<br />
Haugan; Tore Brønstad; Torgeir Skjevik; Tove Kvaløy; Trine Marie Nesheim<br />
Kopi: Ole Gunnar Kjosnes; Gunnar Bendixen; Marit Moe; Øystein Forr; Endre Skjervø; Gaundal, Aud Marie;<br />
k.aal@frisurf.no; Nils Jørgensen; Per Jarle Eriksen ; Tomas Iver Hallem<br />
Emne: HELSE- OG HUKOMMELSE.<br />
Nord-Trøndelag<br />
Helse og hukommelse<br />
- et nytt HUNT-prosjekt.<br />
Vi må ha mer kunnskap om demens.<br />
Omlag 70 000 personer har i dag demens og antallet vil fordobles innen 2040. Det er viktig at vi skaffer<br />
oss ny kunnskap om de utfordringer vi som samfunn står overfor på dette området bl.a. sett i lys av<br />
Samhandlingsreformen.<br />
KS - NT deltar derfor i et større HUNT-prosjekt om helse og hukommmelse. Ordfører i <strong>Vikna</strong>, Karin<br />
Soraune, er KS sin representant i styringsgruppen for prosjektet.
For å oppnå best mulig resultater er det viktig at <strong>kommune</strong>ne bidrar med tilrettelegging slik at fiest<br />
mulig får anledning til å delta i prosjektet. Vi tillater oss også å anmode om at <strong>kommune</strong>ne gjør dette<br />
kjent i egen organisasjon og i Eldrerådene.<br />
Kjenner vi <strong>kommune</strong>ne rett så vil dette skje og vi takker på forhånd for hjelpen.<br />
Det er plagsomt å være glemsk<br />
Mange av oss har lett for glemme, det kan gjelde unge som eldre. Og noen, særlig eldre, kan bli så glemsk at<br />
det blir plagsomt. Det er dette som er tema for et større forskningsprosjekt i Nord-Trøndelag, knyttet opp<br />
mot HUNT. Hvor mange har hukommelsesproblemer? Hvor plagsomt er dette? Hvor mange har så store<br />
problemer at det må kalles demens? Dette er noen av spørsmålene prosjektet ønsker å svare på.<br />
I denne omgangen ønsker forskerne å undersøke hvordan alle beboerne på sykeheimene har det. Etter en<br />
forstudie i Verdal i sommer, starter undersøkelsen i disse dagene på flere sykeheimer i fylket. Til sammen<br />
fem spesialopplærte sykepleiere er nå engasjert i prosjektet. De ønsker å snakke både med beboerne,<br />
pårørende og personalet ved sykeheimene. Alle beboerne på sykeheimene i Nord-Trøndelag får anledning<br />
til å delta, og planen er at alle sykeheimene skal ha fått tilbud i løpet av høsten og vinteren.<br />
Pårørende viktig<br />
Pårørende er viktig for alle med alvorlige hukommelsesproblemer, og for dette prosjektet er det også<br />
nødvendig å få kontakt med pårørende. Deltakelsen i prosjektet er frivillig, og i utformingen av prosj ektet er<br />
det lagt stor vekt på etikk og personvern, bl.a. i samråd med Regional komite for medisinsk og helsefaglig<br />
forskningsetikk (REK). Noen av de med mest uttalt hukommelsesproblemer eller demens vil ikke kunne<br />
avgjøre sjøl om de vil delta i studien eller ikke. For disse vil nærmeste pårørende bli kontaktet, slik at de kan<br />
ta beslutningen.<br />
Organisering av prosjektet<br />
De som står bak prosj ektet er HUNT forskningssenter, Det medisinske fakultet, NTNU, i samarbeid med<br />
Helse Nord-Trøndelag HF, Nasjonalt folkehelseinstitutt, Fylkesmannen i Nord-Trøndelag, Kommunenes<br />
sentralforbund i Nord-Trøndelag og Nasjonalt kompetansesenter for aldring og helse.<br />
Prosjektet ledes av ei styringsgruppe som består av professor dr. med. Jostein Holmen (leder),<br />
HUNT/NTNU, forskningssjef dr. philos Kristian Tambs, Folkehelseinstituttet, og overlege dr. med. Ingvild<br />
Saltvedt, Helse Nord-Trøndelag, fylkeslege Marit Dypdal Kverkhild, ordfører Karin Søraunet,<br />
Kommunenes sentralforbund (KS) og forskningsleder dr. med. Geir Selbæk, Nasjonalt kompetansesenter<br />
for aldring og helse.<br />
Kontaktpersoner<br />
2
Prosjektmedarbeider/sykepleier Magnhild Kvaal (mobil 94787415)<br />
Prosjektmedarbeider/sykepleier Ann Jorunn Sandstå (mobil 99162569)<br />
Prosjektleder, professor Jostein Holmen (mobil 97567869).<br />
Med vennlig hilsen<br />
Einar Jakobsen<br />
Daglig leder KS Nord-Trøndelag<br />
Office Manager<br />
Epost<br />
Telefon r<br />
Mobil<br />
htt ://www.ks.no<br />
Einar.jakobsen@ks.no<br />
KOMMUNESEKTORENS INTERESSE- OG ARBEIDSGIVERORGANISASJON
Dette er et nyhetsbrev med uttalelser fra Hovedstyret i KS.<br />
Nr 5<br />
08.09.10<br />
Vedtak/uttalelser fra Hovedstyrets august<strong>møte</strong> 2010<br />
Insitamenter og barrierer i inntektssystemet i forhold til eventuell<br />
<strong>kommune</strong>sammenslåing<br />
Dagens inntektssystem er ikke nøytralt i forhold til ønsker om endringer i dagens<br />
<strong>kommune</strong>struktur. Inntektssystemet fordeler rammeoverføringer til <strong>kommune</strong>sektoren, og det<br />
er særlig fem elementer i inntektssystemet som har sammenheng med <strong>kommune</strong>størrelse:<br />
Basiskriteriet - en del av utgiftsutjevningen<br />
Små<strong>kommune</strong>tilskuddet, tidligere kalt regionaltilskuddet — og andre regionalpolitiske<br />
tilskudd<br />
Veksttilskuddet<br />
Inntektsutjevningen<br />
Inndelingstilskuddet, tilskudd til <strong>kommune</strong>r som slår seg sammen<br />
Også andre kriterier i utgiftsutjevningen kan bli påvirket ved en sammenslåing, slik som<br />
urbanitetskriteriet og bosettingskriteriene sone og nabo.<br />
Vedtak<br />
Inntektssystemets permanente elementer bør verken belønne eller straffe <strong>kommune</strong>nes valg<br />
om å søke <strong>kommune</strong>sammenslåing. Dersom <strong>kommune</strong>r aktivt ønsker å slå seg sammen, bør<br />
det gis midlertidig stimuleringstilskott utenfor inntektssystemet, som nedtrappes over tid.<br />
Tilskottet skal bidra til å stimulere og lette omstillingsprosessene som <strong>kommune</strong>r som slår<br />
seg sammen vil måtte gjennomføre for å få den tilsiktede effekten av sammenslåingen.<br />
Rammen for et slikt tilskott må ikke påvirke den samlede økonomiske rammen for<br />
<strong>kommune</strong>sektoren.<br />
Likere deling av foreldrepermisjon<br />
I <strong>kommune</strong>sektoren er 77 pst av de ansatte kvinner. De mest kvinnedominerte sektorene er<br />
pleie og omsorg (88 pst kvinner) og utdanning (75 pst kvinner).<br />
Kommunesektoren er i overskuelig framtid en kvinnedominert sektor. Med dagens ordninger<br />
vil det være et betydelig antall ansatte ute i lange fravær/permisjoner i forbindelse med<br />
adopsjon, svangerskap og fødsel. Med tanke på det arbeidskrafts- og kompetansebehovet<br />
<strong>kommune</strong>sektoren har i årene framover, vil en likere deling av foreldrepermisjonen mellom<br />
mor og far være spesieset viktig for å fordele utgiftene mellom sektorene - og for<br />
<strong>kommune</strong>sektorens oppgaveløsning og som arbeidsgiver.<br />
Vedtak<br />
KS mener det er viktig å legge til rette for en likere deling av foreldrepermisjonen mellom<br />
kvinner og menn av hensyn til arbeidskrafts- og kompetansebehovet i kommunal sektor<br />
KS mener det må være et mål at mor og far deler på foreldrepermisjonen for å hindre<br />
lange fravær/permisjoner, for å sikre kontinuitet i kompetanse- og<br />
arbeidskraftsbeholdningen i sektoren<br />
KS mener det er rimelig at fravær knyttet til foreldre- og omsorgspermisjoner fordeles<br />
likere mellom ulike sektorer, slik at arbeidsgivere i kommunal sektor får en mindre<br />
belastning knyttet til slikt fravær.<br />
KS vil være pådriver for at arbeidsgivere motiverer og oppfordrer sine ansatte til å<br />
dele mer på foreldrepermisjonen<br />
KOMMUNESEKTORENS INTERESSE- OG ARBEIDSGIVERORGANISASJON<br />
Kommunikasjon og strategi 24 13 26 00 info(Wks.no www.ks.no/ksmener
KS viser til synspunkter fra behandlingen av Likelønnskommisjonens utredning om<br />
heving av taket på 6G og selvstendige rettigheter for far som forutsetninger for en<br />
likere deling<br />
Hovedstyret i KS konstaterer at det er delte meninger om det er hensiktsmessig å<br />
lovfeste at større deler av foreldrepermisjonen forbeholdes far.<br />
Fylkes<strong>kommune</strong>ne som forhandlingsorgan for <strong>kommune</strong>sektoren i<br />
den foreslåtte finansieringsordningen for lokale klimatiltak (KLOKT)<br />
Vedtak<br />
KS anbefaler at fylkes<strong>kommune</strong>ne bistår <strong>kommune</strong>r i forhandlinger med staten i den<br />
foreslåtte finansieringsordningen for lokale klimatiltak, (KLOKT - klimakutt gjennom lokale<br />
tiltak) på grunnlag av et forhandlingsmandat uten rettslig binding.<br />
KS anbefaler at fylkes<strong>kommune</strong>ne påtar seg et veiledningsansvar i ordningen overfor<br />
<strong>kommune</strong>r som ønsker det i eget fylke.<br />
KS skal ha en koordinerende rolle i forhandlingsarbeidet, og vil utarbeide et detaljert forslag<br />
om innretning av forhandlingsmekanismen.<br />
Mangfold og mestring - Flerspråklige barn, unge og voksne i<br />
opplæringssystemet<br />
Innstillingen om opplæringstilbudet til minoritet.sspråklige barn, unge og voksne,<br />
(astbergutvalget )slar fast at det ikke finnes ett svar på hvordan det kan gis et best mulig<br />
opplæringstilbud. Hovedstyret ønsker at KS legger følgende prinsipper til grunn for KS'<br />
høringsuttalelse til NOU 2010:7<br />
Vedtak<br />
KS vil understreke de verdier et flerkulturelt, flerspråklig og åpent samfunn representerer. Det<br />
er viktig at velferdstjenestene gjenspeiler det flerkulturelle samfunnet. Utdanningssystemet<br />
må være inkluderende og legge til rette for inkludering i samfunnet slik at alle opplever seg<br />
som fullverdige deltakere i fellesskapet.<br />
Østbergutvalget har foreslått en rekke tiltak av ulik karakter. KS mener at mange av dem er<br />
av typen gode råd som kan gjennomføres innenfor eksisterende rammer og retningslinjer.<br />
KS mener imidlertid at enkelte forslag og ikke minst summen av alle forslagene, er svært<br />
omfattende med store administrative og økonomiske konsekvenser. KS er opptatt av at<br />
utformingen av det fremtidige velferdssamfunnet holdes innenfor bærekraftige rammer. Det<br />
innebærer at eventuelle standardhevinger på tjenestene og/eller en økning i individuelle<br />
rettigheter både må ses på tvers av sektorer og i forhold til den totale rammen for<br />
velferdsutfordringene.<br />
KS mener at nye, svært kostnadskrevende, generelle velferdsreformer som tar sikte på å gi<br />
nye skatte- og avgiftsfinansierte tilbud til store deler av befolkningen, vil være i utakt med<br />
disse utfordringene. (Siste setning vedtatt mot 5 stemmer)<br />
KS mener at økt statlig detaljstyring av <strong>kommune</strong>sektoren må unngås uavhengig av<br />
styringsvirkemiddel (individuelle rettigheter, <strong>kommune</strong>plikter, tilsynsordninger, øremerkinger).<br />
KS mener at grunnregelen om handlingsfrihet må være utgangspunktet. Lover og forskrifter<br />
må brukes med tilbakeholdenhet for å regulere eventuelle innskrenkninger i<br />
handlingsfriheten.<br />
KS mener at tidlig innsats i forhold til utdanning skal være et grunnleggende prinsipp. Valg av<br />
tiltak må ses i sammenheng med i hvor stor grad det skal satses på særtiltak for<br />
enkeltgrupper og i hvilken grad det generelle tjenestetilbudet må og kan tilpasses mangfoldet<br />
i befolkningen.
KS vil understreke nødvendigheten av handlingsrom for både lokalt og profesjonelt skjønn,<br />
og viktigheten av at profesjonsutdanningene legger grunnlaget for utøving av dette skjønnet.<br />
KS forutsetter at eventuelle tiltak som iverksettes i tråd med forslagene i innstillingen, må<br />
utredes og beregnes i forhold til disse konsekvensene. KS forutsetter at tiltak som får<br />
konsekvenser for <strong>kommune</strong>sektoren, fullfinansieres.<br />
Administrasjonen gis fullmakt til å utarbeide høringsuttalelse til NOU 2010: 7 Mangfold og<br />
mestring i tråd med prinsippene i dette vedtaket. Høringsuttalelsen må ses i sammenheng<br />
med høringene til Karlsenutvalget (NOU 2008:18), Fordelingsutvalget (NOU 2009:10),<br />
Midtlyngutvalget (NOU 2009: 18), Flatøutvalget (NOU 2009:22. Høringsfrist 01.09.2010),<br />
samt øvrige aktuelle høringsuttalelser som KS har avgitt.<br />
Høring: Bedre samordning av tjenester for utsatte barn og unge<br />
Utvalget som har arbeidet med bedre samordning av tjenester for utsatte barn og unge har<br />
vurdert tanken om "en dør inn" for barn og unge som trengte koordinert hjelp. Utvalgsleder<br />
sier at det ikke er mulig å organisere seg til samhandling og samarbeid. Utvalget har ikke<br />
landet på én bestemt organisatorisk modell for samhandling, men vektlegger at lokale forhold<br />
betinger lokale løsninger. Tiltakene som foreslås går primært i retning av å innføre nye plikter<br />
for <strong>kommune</strong>ne. Kostnadene er i liten grad vurdert. KS etterlyste allerede i 2008 en bredere<br />
kommunal deltakelse i utvalget. Til tross for et mandat som primært skulle vurdere behov for<br />
samordning av kommunale tjenester har utvalget hatt en overvekt av representanter for<br />
statlige tjenester eller myndighet.<br />
Vedtak<br />
KS legger til grunn følgende hovedprinsipper for tjenestetilbudet til utsatte barn og unge:<br />
Tjenestene må være helhetlige og koordinerte, de må komme til rett tid og gis etter prinsippet<br />
om laveste effektive omsorgsnivå. Forutsetningen for en samordnet, helhetlig og tidlig<br />
innsats er at <strong>kommune</strong>sektorens helhetsansvar følges opp med nødvendige økonomiske<br />
ressurser.<br />
KS stiller seg tvilende til at sterkere rettighetsfesting i barnevernloven vil gi et bedre samlet<br />
tjenestetilbud til utsatte barn og unge. For det første mener KS at det primært er<br />
<strong>kommune</strong>nes ressursgrunnlag som er hovedutfordringen for tjenesteproduksjon etter helseog<br />
velferdslovene, ikke manglende rettighetsfesting. For det andre vil målgruppa være tjent<br />
med at debatten vris mer til hvordan barnevernlovens grenser til andre tjenester og lover kan<br />
praktiseres på en måte som sikrer at enkeltbarnl-familier får mest mulig adekvat hjelp.<br />
(Avsnittet ble vedtatt mot 6 stemmer)<br />
KS mener at en tydeliggjøring av oppgaver og ansvar mellom kommunale og statlige<br />
instanser spesielt på barnevern- og psykisk helseområdet - er en nødvendig forutsetning<br />
for og lykkes med en bedre samordnet innsats. Utredningens forslag om koordinering av<br />
døgnbasert hjelp kan bidra til å avklare ansvar for noen få enkeltbarn-/ungdom, men bidrar i<br />
liten grad til å avklare hvilken rolle og myndighet <strong>kommune</strong>ne har. Når det gjelder<br />
barnevernområdet mener KS at dagens forståelse av ansvaret mellom <strong>kommune</strong> og stat<br />
bidrar til å begrense <strong>kommune</strong>nes muligheter til å utvikle gode tiltak for utsatte barn og unge.<br />
KS mener at <strong>kommune</strong>nes og statens tilbud innen psykisk helse må ses bedre<br />
sammenheng. Målet må være å utvikle kompetanse og tiltak som utfyller hverandre. KS ser<br />
ikke øremerkede midler til en handlingsplan for psykologer som formålstjenelig. Ressurser<br />
for å styrke tjenestetilbudet innen psykisk helse må ikke avgrenses til å omhandle<br />
enkeltprofesjoner. Det er også nødvendig å avklare ressursgrunnlaget på sikt hvis<br />
<strong>kommune</strong>ne skal overta oppgaver og ansvar fra spesialisthelsetjenesten.
KS ønsker ikke obligatoriske, generelle kartlegginger av mulige risikofaktorer hos alle barn.<br />
Forslaget er svært ambisiøst og ressurskrevende. Å vurdere alle barn har også en<br />
problematisk faglig og etisk side. KS mener at det må legges opp til alternative strategier<br />
som sikrer at de barna som trenger koordinert hjelp faktisk får det. Alternative strategier må<br />
ha som målsetting å utvikle <strong>kommune</strong>nes kompetanse på fag, samarbeid og system.<br />
KS mener at lovgivningen må legge til rette for at <strong>kommune</strong>ne gis bedre mulighet for<br />
helhetlig organisering og prioritering enn de har i dag. KS har ved flere anledninger påpekt<br />
behovet for harmonisering av bestemmelser i barnevernloven og helse- og sosiallovene. Det<br />
er blant annet nødvendig å få mer enhetlige bestemmelser om individuell plan og om<br />
taushetsplikt.<br />
KS mener at det er naturlig at bestemmelser om individuell plan forankres i opplæringsloven<br />
og i barnehageloven. Det må imidlertid bemerkes at arbeidet med individuell plan er en svært<br />
ressurskrevende oppgave for <strong>kommune</strong>ne, både faglig og administrativt. Det er derfor<br />
urealistisk å innføre en ny ressurskrevende rettighet om personlig koordinator. Det bør være<br />
et prinsipp for lovgivningen at det er <strong>kommune</strong>n - eventuelt en instans i <strong>kommune</strong>n — som<br />
har et ansvar. Da kan <strong>kommune</strong>ne selv legge opp til ordninger som gir best mulig resultat for<br />
brukerne, ut fra de ressursene <strong>kommune</strong>n har til rådighet.<br />
KS mener at prinsippet om at det skal være en ansvarlig instans — ikke enkeltprofesjoner - i<br />
<strong>kommune</strong>n som kan gis rett til å henvise til psykisk helsevern bør følges.<br />
Utredning for etablering av en sentral valgen het<br />
Direktoratet for forvaltning og IKT (DIFI) har utredet alternativer til dagens organisering av<br />
valgarbeidet på statlig nivå. I oppdraget ble det spurt om å utrede hvorvidt det bør etableres<br />
en sentral statlig valgenhet<br />
Det kan være behov for å skille ut de mer opera tive oppgavene på valgområdet fra<br />
departementet. Slike oppgaver tar en vesentlig og økende del av departementets ressurser.<br />
Det kan diskuteres hvorvidt det er naturlig at dette hører hjemme i departementet.<br />
Det kan stilles spørsmål ved om det bør være større avstand mellom den politiske ledelsen<br />
og det administrative arbeidet med å gjennomføre valg.<br />
Hele rapporten fra DIFI er sendt på høring. I rapporten foreslås det at valgenheten får en<br />
direktoratsrolle som omfatter å være en faglig rådgiver for departementet og et<br />
kompetanseorgan utad, i stedet for en sekretariatsrolle som kun er begrenset til å forvalte et<br />
detaljert regelverk og yte tjenester til brukerne.<br />
Hovedstyret gir KS-administrasjonen fullmakt til å utarbeide høringsuttalelsen i tråd med<br />
følgende vedtak:<br />
Vedtak<br />
KS mener forslaget om mulig opprettelse av en sentral valgenhet, basert på de vurderingene<br />
som ligger i rapporten KRD har bestilt fra DIFI (Direktoratet for forvaltning og IKT) vil gi gode<br />
rammer for gjennomføring av valg.<br />
KS mener at en sentral valgenhet vil sikre tilstrekkelig avstand mellom politisk ledelse og det<br />
administrative arbeidet med å gjennomføre valg. Det kan argumenteres for at det kan svekke<br />
tilliten til en partinøytral valgavvikling at administrasjonen av valg tilligger statsrådens eget<br />
sekretariat. Opprettelse av en sentral enhet vil sikre tilliten til en partinøytral valgavvikling.<br />
Det er viktig at enheten sikres tilstrekkelig ressurser og kompetanse. (2. og 3. Avsnitt, minus<br />
siste setning, ble vedtatt mot 6 stemmer)
KS mener at en sentral valgenhet må sikres kompetanse og kapasitet til å drifte og utvikle et<br />
felles valgdatasystem som departementet vil tilby alle <strong>kommune</strong>r. En sentral valgenhet kan<br />
tilby opplæring av kommunale valgmedarbeidere, gjerne gjennom samarbeid med andre<br />
aktører.<br />
KS mener at regelverksforvaltning på dette området er av en slik karakter at det i stor grad<br />
kan foretas av et underliggende organ. Når det gjelder myndighetsutøvelse kan dette ligge til<br />
et underliggende organ når det gjelder forskriftsvedtak, men departementet kan ha legitime<br />
styringsbehov så fremt det ikke er fastsatt begrensninger i instruksjonsadgangen.<br />
KS er enig i hovedtrekkene for oppretting av en slik sentral valgenhet, slik det er skissert. KS<br />
vil komme tilbake med ytterligere uttalelser når et eventuelt lovforslag foreligger.<br />
Forslag til endringer i valgloven<br />
KRD har sendt på høring forslag til enkelte endringer i valgloven. Det gjøres rede for<br />
evalueringen av stortingsvalget i 2009, samt rapport fra Organisasjonen for Sikkerhet og<br />
Samarbeid (OSSE) sin evaluering av stortingsvalget i 2009 (Election Assessment Mission).<br />
Hovedstyret gir administrasjonen fullmakt til å utarbeide høringsuttalelsen i tråd med dette<br />
vedtak:<br />
Vedtak<br />
KS mener at Folkeregistermyndigheten må legge fram et foreløpig manntall på et tidligere<br />
tidspunkt for å forenkle prosessen og sikre at manntallet er mest mulig riktig.<br />
KS ønsker endring av tidsfrister for innlevering av listeforslag, slik at fristen settes til k1.12 og<br />
at lørdager og helligdager likestilles når det gjelder beregning av frister etter loven.<br />
KS mener at en kandidat kan be seg fritatt fra å stå på valgliste ved <strong>kommune</strong>styre og<br />
fylkestingsvalg dersom han/hun ikke sympatiserer med valglisten.<br />
KS mener at forskriften om dagens krav til forsegling av valgurner på valgdagen må<br />
lovfestes. Det er et viktig prinsipp for å sikre valgene sikkerhet og legitimitet.<br />
KS viser til at gjeldende valglov setter forbud mot valgagitasjon i stemmelokalet, og at<br />
listekandidater fra ulike lister som regel vil være representert i stemmestyrene. KS tviler på at<br />
listekandidaters nærvær i et stemmelokale i seg selv vil påvirke stemmegivningen i<br />
nevneverdig grad. KS mener derfor at det ikke er behov for en bestemmelse som begrenser<br />
valgstyrenes mulighet til også å benytte listekandidater som valgfunksjonærer ved den<br />
praktiske avviklingen av valg.<br />
KS mener at det er viktig å påse at alle velgerne er alene i stemmeboksene, og at de som<br />
trenger ledsagere får med seg en representant fra stemmestyret ved behov.<br />
KS mener at <strong>kommune</strong>ne må kompenseres for merkostnader som følge av at de må sikre<br />
tilstrekkelige ressurser i form av personell og utstyr til gjennomføring av kirkevalget i 2011,<br />
som gjennomføres samtidig med <strong>kommune</strong>styre- og fylkestingsvalg.<br />
Aktiv deltakelse, likeverd og inkludering - et helhetlig<br />
hjelpemiddeltilbud<br />
Hjelpemiddelområdet har årlige kostnaderpå ca syv milliarder kroner, kostnader som er<br />
voksende.
Finansieringen av hjelpemidler er i dag delt mellom stat, <strong>kommune</strong> og arbeidsgivere. Statens<br />
ansvar er primært hjemlet i folketrygdloven og omfatter mange ulike tiltak og stønader,<br />
herunder et landsdekkende system av 19 hjelpemiddelsentraler. Staten har i tillegg, gjennom<br />
de regionale helseforetakene ansvaret for behandlingshjelpemidler i og utenfor institusjon<br />
etter spesialisthelsetjenesteloven. Husbanken har ansvar for tiltak som utbedring og<br />
tilpasning av bolig.<br />
Det har vært en betydelig vekst i statens utgifter til hjelpemidler<br />
Kommunene har ansvaret for hjelpemidler som skal dekke midlertidige behov (mindre enn<br />
to tre år) og hjelpemidler til brukere innlagt i kommunale institusjoner (med unntak av<br />
forflytningshjelpemidler og syns- og hørselshjelpemidler). Kommunene har også et ansvar for<br />
formidlingsprosessen, for å utrede behovet for - og gi opplæring i bruken av hjelpemidler.<br />
Arbeidsgiverne har ansvar for å tilrettelegge arbeidsplassen etter arbeidsmiljøloven.<br />
Arbeidsdepartementet ber i brev av 16.juni bedt om uttalelse om Holteutvalgets utredning<br />
Utredningen betegner dagens ansvarsfordeling på dette området som kompleks. Uklarheter<br />
og gråsoner resulterer i arbeids- og tidskrevende saksbehandling. Det kan bidra til et<br />
forhøyet kostnadsnivå. Målgruppen er ikke lett å avgrense.<br />
Utvalgets forslag bygger i stor grad på sektoransvarsprinsippet. Dette prinsippet innebærer<br />
at ansvaret for hjelpemidler legges til den myndighet som har ansvaret for sektoren hvor<br />
hjelpemidlet kommer til anvendelse. Utvalget ser dette i praksis slik at <strong>kommune</strong>ne skal ha<br />
ansvaret for hjelpemidler i dagliglivet, at opplæringsmyndighetene får ansvar for hjelpemidler<br />
innen opplæring og at spesialisthelsetjenesten får ansvar for behandlingshjelpemidler.<br />
Utvalget foreslår at retten til hjelpemidler i større grad hjemles i sektorlovgivningen. Utvalget<br />
anser at sektoransvar vil gi klarere ansvarsforhold og mulighet for å se hjelpemidler i<br />
sammenheng med sektorpolitikken for øvrig.<br />
Hovedstyret gir KS-administrasjonen fullmakt til å utarbeide høringsuttalelsen i tråd med<br />
følgende vedtak:<br />
Vedtak<br />
KS mener det er behov for et mer helhetlig hjelpemiddeltilbud - og at dette vil kunne gi viktige<br />
bidrag til aktiv deltakelse, likeverd og inkludering.<br />
KS mener det sektoransvarsprinsippet som utredningsutvalget legger til grunn for sine<br />
forslag, er et vanskelig utgangspunkt for et mer helhetlig og brukerrettet hjelpemiddeltilbud.<br />
KS mener den omfattende rettighetsreguleringen utvalget foreslår på hjelpemiddelområdet,<br />
knyttet til sine forslag om ny ansvarsfordeling, vil gjøre det vanskelig å konkretisere<br />
framtidige behov for hjelpemidler og de økonomiske og administrative konsekvensene for<br />
<strong>kommune</strong>sektoren og for den enkelte <strong>kommune</strong>.<br />
KS mener at utredningens forslag om kommunalt ansvar og finansiering av basishjelpemidler<br />
i dagliglivet vil føre til en mer kompleks ansvars- og oppgavefordeling enn det som er dagens<br />
ordninger. Dette er et forslag som KS derfor ikke kan støtte.<br />
Raskere oppfølging og sanksjonering ved brudd på regelverket ved<br />
arbeidstakers sykdom<br />
Arbeidsdepartementet har lagt fram et høringsnotat om endringer i folketrygdloven og<br />
arbeidsmiljøloven med høringsfrist 1.10.2010. Det er ikke foreslått noen nye sanksjoner<br />
overfor arbeidstaker enn det som gjelder i dag; bortfall av sykepengene ved manglende<br />
medvirkning. Denne er lite brukt.<br />
Overfor arbeidsgiver er det første gebyret er foreslått tolvdoblet til kr 5000 ved manglende<br />
oppfølgingsplan og kr 5000 ved manglende dialog<strong>møte</strong> 1. Neste gebyr er på kr 10 000 i<br />
tillegg per unnlatelse hvis dette ikke er gjort innen tidspunktet for dialog<strong>møte</strong> 2 (26 uker).<br />
Sykmelder får etter forslaget to nye nivåer før dagens sanksjon kommer inn; bortfall av retten<br />
til å utskrive sykmeldinger. Det ene nivået vil medføre et gebyr på kr 600 og det andre nivået<br />
et gebyr på kr 10 000.
Det er alt for strenge sanksjoner overfor arbeidsgiver, for få sanksjoner overfor arbeidstaker<br />
og for milde sanksjoner overfor sykmelder.<br />
Hovedstyret gir KS-administrasjonen fullmakt til å utarbeide høringsuttalelsen i tråd med<br />
følgende vedtak:<br />
Vedtak<br />
KS mener at<br />
Det er viktig med raskere oppfølging av sykmeldte, og det kan skje gjennom<br />
framskynding av oppfølgingsplan til fire uker og dialog<strong>møte</strong> 1 til syv uker<br />
Sanksjonene overfor de ulike aktørene — sykmelder, arbeidsgiver og arbeidstaker —<br />
må utformes på en slik måte at de ikke tar fokus fra oppfølgingen av arbeidstaker.<br />
Arbeids- og velferdsetaten skal ikke primært være kontrollør, men være en positiv<br />
medspiller i sykefraværsarbeidet<br />
Sanksjonene må være balanserte<br />
Arbeids- og velferdsetaten må ha gjennomføringsvilje og få tilført nok ressurser slik at<br />
sanksjonene blir likt håndtert uavhengig av hvilket kontor arbeidstaker tilhører<br />
Forskrift om informasjonssikkerhet, tilgangsstyring og tilgang til<br />
helseopplysninger i behandlingsrettede helseregistre<br />
Helse- og omsorgsdepartementet har sendt ut forslag til forskrift om informasjonssikkerhet,<br />
tilgangsstyring og tilgang til helseopplysninger. Forskriften har regler om<br />
informasjonssikkerhet, tilgangsstyring og tilgang til helseopplysninger i behandlingsrettede<br />
helseregistre, det vil si alle informasjons - og journalsystemer som etableres for å kunne gi<br />
helsehjelp til pasienter. Et viktig formål med forskriften er særlig å bidra til god<br />
informasjonssikkerhet ved tilgangsstyring og tilgang til helseopplysninger.<br />
Hovedstyret legger følgende prinsipper til grunn for KS' høringsuttalelse til Forskrift om<br />
informasjonssikkerhet, tilgangsstyring og tilgang til helseopplysninger i behandlingsrettede<br />
helseregistre.<br />
Vedtak<br />
Et helhetlig tjenestetilbud er avgjørende for at en bruker eller pasient skal få dekket sitt<br />
behov, som i økende grad er sammensatt og komplekst. Regelverk som tar utgangspunkt i<br />
kun en tjeneste, er ikke framtidsrettet sett i dette perspektivet. KS mener denne forskriften er<br />
et slikt eksempel.<br />
KS er positiv til at det åpnes for tilgang til behandlingsrettede helseregistre på tvers av<br />
virksomheter. Men dersom samarbeidet mellom virksomhetene er svært tett og man yter<br />
tjenester ovenfor den samme pasientgruppen, bør man som et alternativ kunne etablere et<br />
felles behandlingsrettet helseregister jf <strong>kommune</strong>helseloven § 1-3a. Private virksomheter må<br />
gjennom avtale med <strong>kommune</strong>n kunne benytte dette uavhengig av det forskriften sier om<br />
tilgang på tvers av virksomheter.<br />
KS er opptatt av at personvernet blir ivaretatt på en best mulig måte. Samtidig må<br />
ressursbruken til kontroll av hendelsesregistre stå i et rimelig forhold til det en kan forvente å<br />
oppnå. Gode nok systemer for kontroll av hendelsesregistre i elektroniske<br />
pasientjournalsystemer må være på plass før krav om jevnlige kontroller kan stilles.<br />
Forskriften vil kunne påføre <strong>kommune</strong>ne ekstra kostnader både i form av økte direkte<br />
administrasjonsutgifter i tillegg til indirekte utgifter gjennom leverandørene som må tilpasse<br />
pasientjournalsystemene. Dersom krav om å kunne åpne for direkte tilgang pålegges<br />
<strong>kommune</strong>sektoren, forutsetter KS at disse kostnadene fullfinansieres.
Vedtak fra Hovedstyrets august<strong>møte</strong> 2010<br />
Nr. 2<br />
Dette er et nyhetsbrev med vedtak fra Hovedstyret i KS.<br />
KS' hovedstyre behandlet 2. kvartalsrapport på sitt <strong>møte</strong> 31.8.2010.<br />
Omdømme og synlighet<br />
08.09.10<br />
KS — mer synlig og tydelig<br />
Foran det faste <strong>møte</strong>t med regjeringen i april ble det bl.a. arrangert pressekonferanse der<br />
målet var å sette søkelyset pa <strong>kommune</strong>nes behov for økning av frie inntekter før de faste<br />
<strong>møte</strong>ne med staten. Resultat: 11 oppslag i papiraviser, tre i radio og to på tv.<br />
Medieovervåkingsbyrået Retriever viser 52 treff på "Kommunedagene" mellom 4. og 6. mai.<br />
KS hadde i forbindelse med arrangementet 15 publiserte saker på ks.no, hvor saker også ble<br />
gitt videre til aktuelle media. KS toppet morgensendingene til NRK radio og TV tirsdag 4.<br />
mai, med hele tre saker, inkludert politisk kvarter.<br />
Tarifforhandlingene og meklingen i hovedtariffoppgjøret med pafølgende streik har ført til<br />
bred omtale av KS i media. KS har blitt omtalt i pressen 6815 ganger i andre kvartal (mer<br />
enn dobbelt så ofte som under mellomoppgjøret i 2009).<br />
Av vektede artikler har 1705 vært positive for KS (1. kv = 815) og 157 negative<br />
(1. kv = 47). Det er fire ganger så mange oppslag i lokalaviser som i riksaviser.<br />
Overvåkingsbyrået Retrievers analyse av annonseverdien for KS utgjør vel<br />
u2 millIoner kroner tor 2. kvartal (vel bj tor 1. kv).<br />
Nar det gjelder radio og TV har KS dekket alle flater i alle kanaler fra og med streiken var et<br />
faktum 28. mai. KS har vært intervjuet i både NRK og TV 2s nyhetssaker nesten hver<br />
morgen og kveld. I tillegg har KS bidratt i debattprogrammer og gjestesekvenser i studio.<br />
Oversikt over hvor KS har bidratt direkte:<br />
NRK: Politisk kvarter fire ganger, Dagsrevyen to ganger, Aktuelt to ganger, Morgennytt en<br />
gang, Dagsnyttl 8 tre ganger og Her og Na en gang.<br />
TV 2: God Morgen Norge to ganger, TV 2 Nyhetene en gang, Nyhetsfrokost en gang,<br />
Nyhetskanalens morgensending tre ganger og Tabloid to ganger.<br />
Interessearbeidet<br />
Kommuneøkonomi og rammebetingelser for <strong>kommune</strong>nes virksomhet<br />
KS fremmet til det faste <strong>møte</strong>t med regjeringen i slutten av april (det andre faste <strong>møte</strong>t i<br />
2010) i ar et krav om en vekst på 5,5 mrd. kroner i frie inntekter fra 2010 til 2011. I<br />
<strong>kommune</strong>proposisionen varsler redierinden en vekst i frie inntekter på<br />
2,5-3 mrd kroner i frie inntekter og 4-5 mrd. kroner i samlede inntekter.<br />
Regjeringen presenterte det nye inntektssystemet i <strong>kommune</strong>proposisjonen. Det var ventet<br />
en omfattende justering av kostnadsnøklene, men Regjeringen presenterte også omfattende<br />
endringer av de politiske virkemidlene. I forkant av behandlingen i landsstyret deltok<br />
representanter fra KS i så å si alle fylkene og KS sentralt i drøftinger om det nye<br />
inntektssystemet og konsekvensene av det. Rådmannsutvalget bidro også aktivt i å legge<br />
grunnlaget for landsstyrets behandling.<br />
KOMMUNESEKTORENS INTERESSE- OG ARBEIDSGIVERORGANISASJON<br />
Kommunikasjon og strategi 24 13 26 00 info@ks.no www.ks.no/styrevedtak<br />
,
Landsstyret vedtok en enstemmig uttalelse om både inntektssystemet og det økonomiske<br />
opplegget for 2011. Her pekte man på de knappe rammene i forhold til kostnadsutviklingen,<br />
og tok særlig opp den lukkede prosessen ved utviklingen av det nye inntektssystemet, det<br />
nye storbytilskuddet som bør utvides, vekst<strong>kommune</strong>nes situasjon som er lite hensyntatt og<br />
redusert skattandel og viktigheten av lokal forankring<br />
KS har deltatt i høringer med finanskomiteen om RNB 2010 og med kommunalkomiteen om<br />
<strong>kommune</strong>proposisionen 2011.<br />
I 2. kvartal har KS holdt <strong>møte</strong>r med Fremskrittspartiets, Høyres og KrFs stortingsgrupper.<br />
KS har administrativt deltatt i <strong>møte</strong>r Arbeidsdepartementet om kostnadsberegning av<br />
kvalifiseringsprogrammet (KVP) i NAV og forberedelser av innlemming av dette i<br />
inntektssystemet fra 2011.<br />
KS deltar i arbeidsgruppe med Helsedepartementet som skal utrede virkninger av ulike<br />
modeller for kommunal medfinansiering av spesialisthelsetjenesten. Utskrivningsklare<br />
pasienter er meldt opp som kostnadsberegningssak.<br />
KS har deltatt i Beregningsutvalget for kartleggingen for <strong>kommune</strong>nes utgifter til flyktninger.<br />
KS har sendt krav om integreringstilskudd på 645 000 for 2011.<br />
Hovedstyret behandlet i vår sak om tydeligere oppgave- og ansvarsforhold i barnevernet<br />
mellom stat og <strong>kommune</strong>. I samarbeid med BLD utarbeides en veileder for inngåelse av<br />
samarbeidsavtaler mellom Bufetat/fagteam og barneverntjenesten i <strong>kommune</strong>n.<br />
KS har gitt KD innspill under forberedelse av høringssaken om økonomisk likeverdig<br />
behandling av kommunale og ikke-kommunale barnehager. Saken har vært grundig drøftet<br />
ulike fora i KS forut for hovedstyrets behandling i juni.<br />
Basert på en sak i Hovedstyret har administrasjonen gitt skriftlige innspill til den<br />
ekspertgruppen som har utredet grensesnittet mellom de lokale NAV-kontor og de statlige<br />
regionale forvaltningsenhetene, og deltatt i <strong>møte</strong>r med utredningsgruppen.<br />
KS gjennomført bosettingsseminarer for nye bosettings<strong>kommune</strong>r for flyktninger, og<br />
samarbeids<strong>møte</strong>r med IMDi. KS har gitt innspill til IMDi for å oppnå raskere bosetting. KS<br />
arbeider også i et statlig utvalg for å bedre <strong>kommune</strong>nes innflytelse ved drift, opprettelse og<br />
nedbygging av mottak og for å øke kvaliteten ved mottakene.<br />
KS har i forbindelse med RNB tatt initiativ for å forbedre tilskuddsordningen for sykehjem og<br />
omsorgsboliger.<br />
Storby — og regionalpolitikk<br />
KS har intensivert samarbeidet med storbynettverket. Til hvert <strong>møte</strong> i nettverket er det nå<br />
utarbeidet økonominotater med utviklingstrekk og konsekvensvurderinger, bl.a. av forslaget<br />
til nytt inntektssystem. Arbeidet har medført en tettere kontakt mellom stor<strong>kommune</strong>ne og<br />
KS, noe som også har avpeilet seg i media.<br />
KS har på ny tatt opp at underfinansieringen i barnehagereformen ble rettet opp ved at 1,5<br />
milliarder kroner ble lagt inn i statsbudsjettet for 2010. Fullfinansiering er gjentatt fra KS' side<br />
i de faste <strong>møte</strong>ne med regjeringen i år, og tatt opp i høring med kommunalkomiteen om<br />
<strong>kommune</strong>proposisjonen for 2011.<br />
I samarbeid med fylkes<strong>kommune</strong>ne er det utarbeidet en rapport om kostnadsveksten i<br />
kollektivtrafikken de siste årene. Rapporten konkluderer med en betydelig kostnadsvekst i<br />
perioden. KS mener at denne må kompenseres med frie inntekter til fylkes<strong>kommune</strong>ne for å
unngå en stor økning i billettprisene framover. Dette forholdet ble tatt opp av KS overfor<br />
Regjeringen i det faste <strong>møte</strong>t i april.<br />
På samme <strong>møte</strong>t med regjeringen tok KS opp at fylkesvegene må gis samme løft og rom for<br />
oppgradering som riksvegene skal få gjennom NTP 2010-2014. Fylkesvegene må ikke<br />
komme dårligere ut enn riksvegene etter at forvaltningsreformen er gjennomført. KS tok<br />
videre opp behovet for økte frie inntekter som bidrag til det store etterslepet i vedlikeholdet<br />
av fylkes- og kommunale veger. KS er også mot sterke sentrale føringer ved utbygging, drift<br />
og vedlikehold av det fylkeskommunale vegnettet.<br />
Det første ordinære eier<strong>møte</strong>t med fylkes<strong>kommune</strong>ne som eiere i Innovasjon Norge ble<br />
avviklet i mai. KS har deltatt aktivt i forberedelsene til eier<strong>møte</strong>t.<br />
KS har hatt ansvaret for implementering av de regionale forskningsfondene i samarbeid med<br />
Forskningsrådet. De regionale fondene er nå etablert og rammeverk og administrative<br />
systemer er på plass.<br />
Regionene og interessepolitikk<br />
De fleste fylker har enten i egen regi eller i samarbeid med Fylkesmannen arrangert lokale<br />
økonomikonferanser i tilknytning til framlegging av Kommuneøkonomiproposisjonen.<br />
Forslaget til nye kostnadsnøkler har skapt stort engasjement i en del fylker. Her nevnes<br />
Nord-Norge, Vestfold, Østfold og Sogn og Fjordane, som alle har hatt egne<br />
utredningsarbeider knyttet til dette. I Nord-Norge fortsetter arbeidet. Det er igangsatt et nytt<br />
delprosjekt finansiert av Fylkesmennene i de fire nordligste fylkene og med KS Nord-Norge<br />
som samarbeidspart.<br />
Fylkesstyret i Troms har også vedtatt å igangsette et prosjekt for å utrede kostnadene for<br />
ressurskrevende brukere i fire ulike <strong>kommune</strong>r i fylket. Prosjektet vil bli finansiert av<br />
skjønnsmidler fra Fylkesmannen.<br />
De fleste fylkesstyrer har drøftet og gitt innspill til KS sitt diskusjonsnotat om den framtidige<br />
ordningen med fast <strong>møte</strong> med regjeringen.<br />
Det samarbeides i ulike NAV fora i de ulike fylkene. Dette kvartalet har det vært en del<br />
oppmerksomhet og misnøye med statens kutt i Kvalifiseringsprogrammet.<br />
En del av fylker arbeider fortsatt med å etablere felles retningslinjer for<br />
oppreisningsordninger for tidligere barnehjemsbarn.<br />
Ansatte i regionene som har gjennomført lokaldemokratiundersøkelser har vært/skal i alle<br />
<strong>kommune</strong>styrer (50) for å presentere resultatene.<br />
"Skjærgårdsnettverket" i KS BTV har utfordret Miljøverndepartementet til å sette av årlig 250<br />
mill. kr. til disposisjon for <strong>kommune</strong>ne for å kjøpe opp attraktive friområder langs kysten.<br />
Fellessøknad ble sendt Miljøvernministeren i mai.<br />
Forskning og utvikling<br />
Ni prosjekter har startet opp dette kvartalet: Kommunal rapportering — omfang og nytte,<br />
Klimaendringenes konsekvenser for kommunal infrastruktur, Utvikling av en<br />
beregningsmodell for reduserte klimagassutslipp i <strong>kommune</strong>sektoren, Kommunesektorens<br />
innovasjonsarbeid og det offentlige virkemiddelapparatet, Suksesskriterier og barrierer i<br />
<strong>kommune</strong>nes innovasjonsarbeid, Kostnader og kvalitet ved sykehjem og hjemmetjeneste —<br />
hvor bør <strong>kommune</strong>ne satse? Offentlighet kontra lederrekruttering — motstridende behov?<br />
Bruk av assistenter og lærere uten godkjent utdanning og Status på ledelse/ledelsesutvikling<br />
i kommunale helsetjenester.
Ytterligere syv middels store prosjekter er under forberedelse/utarbeiding. Ett av disse,<br />
"Egenkontroll i <strong>kommune</strong>ne — støtte til <strong>kommune</strong>nes internkontrollarbeid", vil være del av et<br />
noe større samarbeid mellom KS og KRD hvor ansvaret for gjennomføring ligger hos KS.<br />
To av fire planlagte mindre FoU-prosjekter er startet opp. FoU om statlig informasjon ifm<br />
influensaepidemien utgår og erstattes av " Lønns- og arbeidsvilkår i NAV-kontor" på<br />
bakgrunn av resultatene i lønnsoppgjøret.<br />
EU/EØS<br />
Et faktaark om offentlig støtte er ferdigstilt i samarbeid med ESA, FAD og KRD og spredt via<br />
mange kanaler. Artikler om temaet er skrevet til nettsidene, nyhetsbrev og KS Aktuelt for å<br />
informere medlemmene om regelverket og for å balansere fokuset Aftenposten har hatt på<br />
saken.<br />
CEMR har fått gehør for i blant annet Europaparlamentet for at regelverket for offentlige<br />
anskaffelser må forenkles. KS deltar aktivt i arbeidet rundt revisjon av dette regelverket og<br />
formidlet posisjoner til norske statlige aktører. Rettssituasjonen rundt enerett følges opp<br />
overfor ESA, i samarbeid med KS-Bedrift.<br />
I kontakt<strong>møte</strong> mellom de nordiske og baltiske søsterorganisasjoner har KS fått oppdraget å<br />
koordinere felles nordiske synspunkter inn i prosessen som er igangsatt for å vurdere<br />
CEMRs utvikling mot 2020.<br />
KS har vært i aktiv dialog med UD og andre for å følge forberedelse til ny periode av EØS<br />
finansieringsordninger (2009 — 2014). Sammen med andre av arbeidslivets parter har KS tatt<br />
initiativ til etablering av et nytt fond i mottakerlandene for partssamarbeid i arbeidslivet.<br />
KS' modell for finansiering av klimakutt er formidlet til norsk statlige aktører i Brussel, til<br />
Kommisjonens generaldirektorat for energi, samt til KS' søsterorganisasjoner gjennom<br />
CEMR.<br />
KS har tett dialog med søsterorganisasjoner og EFTA i forberedelsene til første <strong>møte</strong> i EFTA<br />
forum for lokalt og regionalt folkevalgte i juni. Opprettelsen er gjort bredt kjent og det er blitt<br />
tilrettelagt for dialog mellom EFTA forumet og EUs regionskomite.<br />
Arbeidsgivervirksomheten<br />
Hovedtariffoppgjøret pr. 1. mai 2010<br />
KS var godt forberedt til årets hovedtariffoppgjør, bl a gjennom arbeid i utvalg sammen med<br />
arbeidstakerorganisasjonene og med spesiell oppmerksomhet rundt <strong>kommune</strong>sektorens<br />
lønnssystem, uønsket deltid og lønnsutvikling for høyskolegruppene. Forhandlingene ble<br />
gjennomfort i samsvar med tilbakemeldinger fra våre medlemmer gitt gjennom<br />
strategikonferansene, fylkes<strong>møte</strong>ne og mandat gitt av Hovedstyret. Medlemmenes<br />
tilbakemeldinger knyttet seg til oppgjørets økonomiske ramme, tilrettelegging for lokal<br />
lønnspolitikk gjennom en stor lokal pott og likelønnsprofilering<br />
Det ble i vår brukt mye tid i organisasjonen og blant våre medlemmer på forberedelser til en<br />
eventuell konflikt.<br />
Aktiviteten i 2. kvartal ble i stor grad preget og til dels dominert av arbeidet med<br />
forhandlinger, mekling og konflikt. Internt samarbeid har fungert godt. I administrasjonen<br />
involveres flere avdelinger og fagspesialister som knyttes til ulike oppgaver i tariffoppgjøret.<br />
Også avdelinger/personer utenfor Arbeidslivsområdet blir involvert i arbeidet.
- -<br />
Alle publikasjonene fra lønns- og personalregisteret ble ferdige og utgitt, og særlig sentrale<br />
analyser er blitt publisert, bl.a. at:<br />
- turnover i <strong>kommune</strong>sektoren 2008-09 var 10,7 % - hvorav 8,4 % blant lærere i<br />
videregående mot 14,5 % i SFO,<br />
deltidsansatte økte sin stillingsstørrelse 2008-09 med 1,2 %<br />
kvinners lønn i <strong>kommune</strong>sektoren utgjør 98 % av menns lønn<br />
78 % av årsverkene i <strong>kommune</strong>ne utføres av kvinner, mot 55 % i fylkes<strong>kommune</strong>ne<br />
Forhandlin /meklin<br />
Det ble opptatt forhandlinger den 8. april og gjennomført ytterligere 5 plenums<strong>møte</strong>r før<br />
arbeidstakersiden brøt forhandlingene og oppgjøret gikk til mekling. Sammenslutningenes<br />
krav var i år ikke samordnede og hadde økonomiske rammer på 6 til 8 prosent.<br />
Arbeidstakersidens høye forventninger var en krevende faktor i prosessen og medvirkende til<br />
streiken. Etter mekling på overtid, konstaterte Meklingsmannen at partene stod så langt fra<br />
hverandre at det ikke var grunnlag for å legge fram et forslag som kunne forventes å bli<br />
anbefalt, og konflikten var et faktum.<br />
Konflikten<br />
Streikeuttaket er det største i kommunal sektor noen gang. Etter siste opptrapping utgjorde<br />
uttaket hele 46.061 arbeidstakere, og rammet i størst grad barnehager, skoler, renhold,<br />
vaktmestertjenester og administrasjon.<br />
KS avholdt før sommeren et evaluerings<strong>møte</strong> sammen med medlemmer som hadde vært<br />
berørt av streiken. Det ble gitt svært gode tilbakemeldinger om informasjonen fra KS under<br />
oppgjør/streik samt om rådgivningen og oppfølgingen av konfliktberedskapen.<br />
Resultatet<br />
Samlet ligger resultatet innenfor de økonomiske rammer som ble lagt til grunn i mandatet —<br />
men innrettet med ulike og senere virkningsdatoer enn 1. mai, som er det tradisjonelle<br />
virkningstidspunktet for lønntillegg i KS-området.<br />
Den økonomiske rammen for oppgjøret er beregnet til om lag 3,4 prosent inklusive<br />
overheng/glidning.<br />
Kurs/o lærin av medlemmene innen lov o avtaleverk:<br />
I andre kvartal er det avholdt kurs innen temaet lønns- og arbeidsvilkår for kommunalt<br />
ansatte, ikke minst vedrørende konfliktberedskap.<br />
Im lementerin av n IA-avtale:<br />
I den nye IA-avtalen for perioden 2010 — 2014, er det lagt vekt på raskere tiltak, styrking av<br />
legenes rolle og tettere oppfølging av alle parter på alle nivå. Det er brukt mye tid og arbeid<br />
på å effektuere intensjonene i den nye IA-avtalen. Kommunesektorens avtaleparter har tatt<br />
initiativ og satt i gang flere tiltak hvor partene samarbeider både sentralt og lokalt.<br />
Arbeidsgiversiden samarbeider godt for å få en praktisk og gjennomførbar tilnærming fra<br />
sentrale myndigheter, men foreløpig er ikke effektueringen av sentrale tiltak kommet langt.<br />
Aks.on helsefa arbeider— satsin i n eriode:<br />
Det vurderes som viktig å fortsette arbeidet for å øke søkingen til helsefagarbeiderutdanningen.<br />
Det er en positiv utvikling, men det forventes fortsatt mangel på denne<br />
kompetansen på sikt. Med unntak for Utdanningsdirektoratet, som ikke blir med videre, er det<br />
enighet mellom eierorganisasjonene om videreføring av Aksjon helsefagarbeider med en<br />
utvidet målgruppe — å rekruttere voksne til utdanningen. Den nye satsingen startet<br />
sommeren 2010. Det er nok en aana satt av OU-midler for ai økonomisk tilskudd til<br />
<strong>kommune</strong>r som oppretter nye lærlingeplasser.
Arbeidslivskonferansen 2010:<br />
Arbeidslivskonferansen 2010 vil bli arrangert i Trondheim. Planleggingen har kommet i gang<br />
som den skulle og forberedelsene er i rute før konferansen 11.-12. november.<br />
Traineeordnin en<br />
Det er jobbet med og forberedt opptak til et nytt trainee-kull i <strong>kommune</strong>sektoren, det fjerde i<br />
rekken. Traineene vil starte arbeidet høsten 2010.<br />
Advokatene<br />
KS Advokatene har har hatt et jevnt høyt aktivitetsnivå også i andre kvartal. Det har også<br />
vært nødvendig å bruke en del ressurser på arbeidet med hovedtariffoppgjøret.<br />
Rekrutterinq<br />
Ved siden av Tromsø og Ski har 7 <strong>kommune</strong>r i Nordland startet pilotering av verktøyet for<br />
analyse av rekrutteringsbehov i <strong>kommune</strong>ne (rekrutteringsmodellen.)<br />
Sykefravær<br />
Fraværstallene for 2009 (9,6 %) er analysert nærmere og presentert på nettet med oversikt<br />
over fravær sett i forhold til: alder, kjønn, heltid/deltid og <strong>kommune</strong>størrelse<br />
(Foreløpige fraværstall 1.kv. 2010 foreligger 23.6 og endelige tall 10.7)<br />
Regionene og arbeidsgiverområdet<br />
Arbeidet i regionene har naturlig nok vært preget av tariffoppgjøret og streiken i kommunal<br />
sektor. Medlemmene har i all hovedsak gitt honnør til KS for måten dette har vært håndtert<br />
på, både m.h.t forberedelsene, innholdet i oppgjøret, informasjon underveis m.v.<br />
Det andre hovedområdet dette kvartalet er arbeidet med IA avtalen, sykefravær og nærvær.<br />
Dette tas opp i egne konferanser, i personalledersamlinger og i utviklingsverksteder knyttet<br />
opp mot ulike arbeidsgiverpolitiske utfordringer.<br />
Utviklingsarbeidet og satsingene<br />
Regional og lokal samfunnsutvikling<br />
Administrasjonen har utarbeidet et innspill til ny stortingsmelding om landbrukspolitikken.<br />
Innspillet dreier seg først og fremst om forvaltningsorganiseringen på landbruksområdet, der<br />
det er et sterkt behov for å rydde i ansvaret mellom fylkes<strong>kommune</strong>ne og fylkesmennene.<br />
Det er viktig at arealforvaltning og virkemidler for næringsutvikling ligger samlet som et<br />
helhetlig ansvar i fylkes<strong>kommune</strong>ne.<br />
Det første ordinære eier<strong>møte</strong>t med fylkes<strong>kommune</strong>ne som eiere i Innovasjon Norge ble<br />
avviklet i mai. KS har deltatt aktivt i forberedelsene til eier<strong>møte</strong>t. Det gjenstår en del<br />
prosesser både i og mellom fylkes<strong>kommune</strong>ne for å sikre at eierskapet blir utøvet på en god<br />
måte framover.<br />
KS har hatt ansvaret for implementering av de regionale forskningsfondene i samarbeid med<br />
Forskningsrådet. De regionale fondene er nå etablert og rammeverk og administrative<br />
systemer er på plass. Utlysninger av forskningsmidler er igangsatt i de fleste fondene med<br />
søknadsfrist i begynnelsen av juni.<br />
Det er igangsatt et strategiarbeid for å styrke KS' faglige rolle innenfor plan- og<br />
bygningslovsfeltet. Det er utviklet et inspirasjonshefte om kommunale planstrategier.<br />
Hensikten med heftet er å inspirere <strong>kommune</strong>ne og fylkes<strong>kommune</strong>ne til å gripe de<br />
mulighetene planstrategien gir i forhold til lokal og regional samfunnsutvikling.
Programmene Livskraftige <strong>kommune</strong>r og Grønne energi<strong>kommune</strong>r samler eksempler og<br />
systematiserer læring fra programmene for overlevefing i KS' basisorganisasjon. Livskraftige<br />
<strong>kommune</strong>r legger stor vekt på at erfaring fra <strong>kommune</strong>nes planarbeid med vekt på analyse,<br />
mål, tiltak og rapportering og har tatt dette med det ovennevnte inspirasjonsheftet. Grønne<br />
energi<strong>kommune</strong>r har bl.a bidratt til at det er laget et konsept for å utarbeide <strong>kommune</strong>plan<br />
med "nullutslippsreduksjon" av klimagasser (eks Sunndal <strong>kommune</strong>).<br />
Grønne energi<strong>kommune</strong>r har også igangsatt et energispareprosjekt med<br />
byggforvaltningsfokus i ca 50 <strong>kommune</strong>r, med deltakere også fra Livskraftige <strong>kommune</strong>r og<br />
Framtidens byer.<br />
KS lokaldemokratiundersøkelse<br />
Det har vært lagt ned stort arbeid i KS med gjennomføring og bearbeiding av<br />
lokaldemokratiundersøkelsen. Rapporter for hver av de 50 <strong>kommune</strong>ne utarbeides av<br />
administrasjonen og resultatene formidles tilbake til <strong>kommune</strong>styrene fortløpende i 2. og<br />
kvartal. Resultatene får god oppmerksomhet i lokale og regionale media.<br />
Det er gjennomført lokaldemokratiundersøkelse i ytterligere 40 <strong>kommune</strong>r (unntatt noen få<br />
som gjennomføres i september). Lokaldemokratidatabasen er videreutviklet for å tilrettelegge<br />
for at den enkelte <strong>kommune</strong> kan hente ut sine egne data.<br />
Interkommunalt samarbeid og kommunalt/interkommunalt eierskap<br />
Administrasjonen har fått utarbeidet en rapport over status for det interkommunale<br />
samarbeidet, samt hvilke utfordringer som ligger i det omfattende samarbeidet som foregår<br />
m.h.t. styringsutfordringer og fragmentering av <strong>kommune</strong>ns oppgaver. Rapporten dannet<br />
underlaget for behandlingen av sak om interkommunalt samarbeid og <strong>kommune</strong>struktur i<br />
hovedstyret.<br />
Hovedstyret har behandlet sak om eierskap. Hovedstyresaken trekker opp prinsipper for god<br />
kommunal eierstyring. Prinsippene har i etterkant blitt presentert i Aftenposten og andre<br />
media.<br />
Effektiviseringsnettverk<br />
Totalt er 19 effektiviseringsnettverk for 100 <strong>kommune</strong>r i gang i 2. kvartal (7 igangsatt i 2. kv).<br />
Av disse er 6 (2 nye) på pleie og omsorg, 6 (3 nye) på grunnskole, 3 (1 nytt) på barnevern, 1<br />
på barnehage, 1 på psykisk helse, og 1 på sosialtjeneste (nytt). Nytt av året er ROBEKnettverk<br />
og helsestasjonsnettverk. I ROBEK-nettverket deltar rådmenn, virksomhetsledere<br />
og noen ordførere aktivt fra 7 <strong>kommune</strong>r med opptil<br />
7 deltakere pr <strong>kommune</strong>. Stor arbeidsinnsats og åpenhet rundt egne utfordringer gir arbeidet<br />
gode tilbakemeldinger. KRD ble orientert særskilt om nettverket rett før sommeren.<br />
ASSS-nettverkene er i år gjennomført for 9 tjenesteområder, og for første gang på<br />
eiendomsforvaltning.<br />
De tre satsingene i KS er fulgt opp i effektiviseringsnettverk i alle regioner - med<br />
hovedtyngde på nettverk innen pleie/omsorg og grunnskole.<br />
Bedre<strong>kommune</strong>.no<br />
Denne nettportalen gir et viktig grunnlag for effektiviseringsnettverkene. Totalt er 18 ulike<br />
brukerundersøkelser fra portalen (3 flere enn i 1,kv) benyttet av 149 unike <strong>kommune</strong>r med ca<br />
92.000 svar. Av de 149 <strong>kommune</strong>ne har flertallet gjennomført mer enn 1 undersøkelse. I<br />
annet kvartal bruker dobbelt så mange barnehageundersøkelsen som i hele 2009 (76<br />
<strong>kommune</strong>r, over 38.000 svar). Undersøkelsene viser at det er størst tilfredshet blant<br />
brukerne med barnehage og helsestasjon.
Det er etablert kontakt med Difi om samarbeid vedr. statens og KS innbyggerundersøkelser.<br />
Resultatene fra begge undersøkelsene kan gi et utfyllende bilde av tilfredshet med<br />
kommunale tjenester og bør sees i forhold til hverandre.<br />
E<strong>kommune</strong><br />
Rådmannsnettverkene "Strategisk ledelse og IKT" er meget populært, og i perioden er det<br />
gjennomført samlinger for rådmenn i 3 fylker. KS har fått 2,7 millioner kroner fra EU til å<br />
utvide og utvikle dette tilbudet.<br />
Den årlige nasjonale kartleggingen av bruk av informasjons- og kommunikasjonsteknologi<br />
(IKT) i <strong>kommune</strong>sektoren som KS gjennomfører, viser at det har vært en positiv utvikling i<br />
norske <strong>kommune</strong>r og fylkes<strong>kommune</strong>r. På mange områder skulle KS likevel ønske at<br />
resultatene i forhold til fjorårets resultater hadde vært bedre. De digitale skillene mellom de<br />
beste og de dårligste øker. Stadig flere <strong>kommune</strong>r tar i bruk Facebook i kommunikasjonen<br />
med innbyggerne.<br />
Aretse<strong>kommune</strong>konferanse er gjennomført med stor oppslutning, og gode evalueringer.<br />
Bærum vant for tredje år på rad pris for årets e<strong>kommune</strong>, sammen med Sogn og Fjordane<br />
fylkes<strong>kommune</strong>.<br />
KS bidro med flere innlegg under den Europeiske Eisco-konferansen i Bilbao i mai, der blant<br />
annet rådmannsnettverkene ble presentert og fikk mye oppmerksomhet. Den europeiske<br />
IKT-strategien som er utviklet ble presentert på konferansen — en strategi som i stor grad<br />
baserer seg på KS' e<strong>kommune</strong>strategi 2012.<br />
KS har samarbeidet tett med KRD, FAD og Difi om en utlysning av et konsulentoppdrag<br />
knyttet til økt samordning og utvikling av fellesløsninger på IKT-området.<br />
Innovasjon<br />
Innovasjon var et av hovedtemaene på Kommunedagene i mai 2010. KS tar utgangspunkt i<br />
velferdsutfordringene når innovasjon settes på dagsorden. Vi opplever at debatten omkring<br />
nye løsninger ønskes velkommen av våre medlemmer. Arendalskonferansen var en annen<br />
viktig milepæl og tok debatten omkring velferdsutfordringene et skritt lenger enn på<br />
<strong>kommune</strong>dagene, og identifiserte de fem viktigste utfordringene for Norge i årene som<br />
kommer: Forebygging, rekruttering av kvalifisert arbeidskraft," ut av boksen-løsninger",<br />
brukernes forventninger — rikdommens dilemma og samarbeid på tvers.<br />
KS' Innovasjonsallianse møttes til sitt andre <strong>møte</strong> i Arendal i juni i forkant av<br />
Arendalskonferansen. Alliansen satte et tydelig preg på konferansen som samlet over 300<br />
deltakere fra Kommune-Norge. Alliansen hadde et felles<strong>møte</strong> med Hagenutvalget, for å få<br />
opp utfordringer og ideer omkring innovasjon i omsorgssektoren. KS får svært gode<br />
tilbakemeldinger fra alliansens medlemmer på arbeidet i og mellom samlingene, og opplever<br />
at alliansen er i ferd med å etablere seg som et interessant miljø for nyskaping.<br />
Det er igangsatt to FOU'er om innovasjon i perioden: Virkemiddelapparatet og <strong>kommune</strong>nes<br />
innovasjonsarbeid, og Suksessfaktorer og hindringer for <strong>kommune</strong>nes innovasjonsarbeid.<br />
Førstnevnte skal være ferdig i oktober, og den andre ved årsskiftet<br />
Regionene og innovasjon<br />
Arbeidet med innovasjon i <strong>kommune</strong>sektoren settes på dagsorden også i en del KS regioner,<br />
bl. Hedmark/Oppland, KS Vest-Norge og KS Agder. Agder har f.eks etablert to<br />
Fremtidsverksteder med vekt på frivillighet og ny teknologi, og arrangert en kommunal<br />
Grundercamp sammen med Kristiansand <strong>kommune</strong> og Ungt Entrepenørskap.<br />
Sistnevnte organisasjon er blitt en samarbeidspartner i flere regioner.
Noen regioner er også koblet på et eget samarbeidsprosjekt bl.a med NHO om<br />
leverandørutvikling.<br />
Samhandlingsreformen<br />
KS har bidratt aktivt i de interdepartementale arbeidsgruppene som ledes av HOD.<br />
Arbeidsgruppene er knyttet til de områder som nedenunder er markert med uthevet skrift.<br />
I månedsskiftet juni/juli vil KS legge frem et samlenotat som omhandler innspill på alle disse<br />
områder. I arbeidet md problemstillingen trekker KS også inn ekstern kompetanse fra<br />
medlemmer og fra aktuelle fagmiljø ved universitet og høyskoler.<br />
Finansiering: Det er avholdt tre <strong>møte</strong>r mellom HOD og KS. KS har gitt skriftlig<br />
innspill på takster i forhold til utskrivningsklare pasienter og vil gi en mer utfyllende<br />
tilbakemelding i samlenotatet Det er også satt ned en arbeidsgruppe ledet av HOD<br />
med deltagelse fra KRD og KS som skal vurdere mulige modeller for kommunal<br />
medfinansiering.<br />
Ansvar og oppgavefordeling: Det er avholdt tre <strong>møte</strong>r mellom HOD og KS. KS har<br />
gitt innspill på hovedgrupper av pasienter som <strong>kommune</strong>ne kan ta større ansvar for<br />
og forskning i <strong>kommune</strong>n, totalt tre notater.<br />
Rettslige forhold: Det er avholdt ett <strong>møte</strong> mellom HOD og KS, og det er gjort<br />
muntlige innspill i <strong>møte</strong>r som er nevnt under de andre områdene.<br />
Legetjenesten: Denne arbeidsgruppen har tatt utgangspunkt i Hovedstyresak<br />
"Forsterket legetjeneste i <strong>kommune</strong>ne" 14. oktober 2008 og involvert ressurspersoner<br />
fra medlemmene gjennom flere samlinger.<br />
Det er utarbeidet et eget styringsdokument og prosjektplan for Helsesatsingen. Ledergruppa<br />
er styringsgruppe for Helsesatsingen. Vi omtaler nå samhandlingsreformen som et program,<br />
som består av ulike prosjekter — pt. ca.<br />
15 prosjekter inkl, et prosjekt i hver region.<br />
Foreløpig resultat fra FoU prosjektet " Samhandlingsreformen og samhandlingsmodeller" er<br />
presentert på Helsekonferansen 2010 og Kommunedagene.<br />
Det er etablert en egne arbeidsgruppe for kommunikasjon og informasjon rundt reformen.<br />
Ansatte i KS holder ellers innlegg på mange ulike konferanser og <strong>møte</strong>r.<br />
En egen konferanse for Storbynettverket er planlagt, og arrangeres 20. august.<br />
Arbeidet i regionene med samhandlingsreformen<br />
Arbeidet med reformen er det desidert høyest prioriterte område i regionene. Hver region<br />
bruker 1-1/2 årsverk på dette. Regionene er i løpet av dette kvartalet knyttet sterkere opp<br />
mot resten av programmet. Det foregår samhandling med helseforetakene i alle regioner, og<br />
flere regioner melder om bedre kvalitet på samhandlingen med de lokale helseforetakene.<br />
Arbeidet ut mot medlemmene er ulikt fra region til region ut fra lokale forhold. I enkelte<br />
regioner skjer mye av samhandlingen også <strong>kommune</strong>ne i mellom via det lokale KS. Andre<br />
steder drives dette direkte mellom <strong>kommune</strong>ne. I flere fylker arbeides det nå med revisjon av<br />
avtalene mellom den enkelte <strong>kommune</strong> og det lokale helseforetaket.<br />
KS i regionene har arrangert / deltar i svært mange <strong>møte</strong>r og konferanser om tema knyttet til<br />
reformen. Bl.a arrangerte KS Nord-Norge sammen med Fylkesmennene i de tre nordligste<br />
fylkene en samhandlingskonferanse med over 400 deltakere.<br />
KS Midt-Norge har hatt et omfattende arbeid i forbindelse med høring av Helse Midt-Norges<br />
planstrategi 2020.<br />
Utdanning<br />
Skoletinget 2010 er gjennomført og evaluert, og arbeidet med Skoletinget 2012 er igangsatt.<br />
Arbeidet med GNIST-partnerskap for en helhetlig lærersatsing pågår for fullt. KS er en aktiv<br />
partner i samarbeidet. Særlig har det vært arbeidet med informasjon og forankring av avtalen
mellom KS og KD ang veiledning av nyutdannede nytilsatte lærere fra høsten 2010 og å få<br />
staten med på behovet for endringer i det varige systemet for videreutdanning av lærere.<br />
Hovedstyret behandlet en sak om kvalitet i mars. Vedtaket ligger til grunn for KSvidere<br />
arbeid med utdanningspolitiske spørsmål sammen med den utdanningspolitiske plattformen.<br />
Sak i ledergruppen om deltakelse i arbeidet med internasjonalisering av utdanning førte til at<br />
arbeidet foreløpig er lagt på vent.<br />
Arbeidet med å bistå medlemmene i kvalitetsutvikling og kvalitetssikring pågår kontinuerlig.<br />
Det ble bl a gjennomført en vellykket samling med de 10 største <strong>kommune</strong>ne i april.<br />
Kurs i avtaleverket for undervisningspersonalet ble utsatt til 3.kvartal pga streik.<br />
Arbeidet i regionene med utdanning<br />
KS i regionene drifter og/eller deltar i svært mange lokale samarbeidsfora mellom,<br />
<strong>kommune</strong>ne/fylkesmenn og utdanningsinstitusjoner. GNISTsamarbeidet er etablert i alle<br />
regioner, og rapporteres fra mange å fungere godt.<br />
Veiledning av nyutdannede lærere er også et område det har vært arbeidet mye med.<br />
Regionene har ellers arbeidet med:<br />
Hedmark/Oppland har sammen med Høgskolen i Lillehammer innhentet data om<br />
<strong>kommune</strong>nes planer for å inngå lærekontrakter, samt <strong>kommune</strong>nes gjennomføring av<br />
fagopplæring. Resultatene er presentert overfor rådmannsutvalgene.<br />
BTV: Etablert arbeidsgrupper i alle tre fylker som skal utarbeide fylkesstrategier for<br />
lesing, skriving og engelsk.<br />
Vestfold: Alle <strong>kommune</strong>r og fylkes<strong>kommune</strong>n har laget handlingsplaner mot frafall i<br />
skolen.<br />
Sogn og Fjordane: Eget profesjonsprosjekt sammen med Utdanningsforbundet.<br />
Prosjektet er blitt mal for et samarbeid mellom KS og Utdanningsforbundet sentralt.<br />
Hordaland: Utviklingsverksted for 4 <strong>kommune</strong>r knyttet til " tidlig innsats". Svært god<br />
tilbakemelding på en helt ny metodikk for lesing<br />
Østfold/Akershus: Utviklingsverksted for 9 <strong>kommune</strong>r for å utvikle god praksis for<br />
strategisk kompetansestyring.<br />
Klima<br />
95 % av <strong>kommune</strong>ne og alle fylkes<strong>kommune</strong>ne har, eller er iferd med å få en klima og<br />
energiplan, med gjennomsnittlige ambisjoner om 30% kutt i klimautslippene innen 2020.<br />
Det er i perioden gjennomført betydelig arbeid for å få gjennomslag for en ny<br />
finansieringsordning for lokale klimatiltak —KLOKT. Det er betydelig nasjonal og internasjonal<br />
interesse for ordningen, som er omtalt i Klimakur 2020. KS har også avgitt høringsuttalelse til<br />
Klimakur 2020.<br />
KS har etablert to større FoU-prosjekter som er under gjennomføring, hvorav det ene er<br />
dagsordensettende og omhandler nødvendige grep i <strong>kommune</strong>sektoren for klimatilpasning.<br />
Det andre prosjektet omhandler metodeutvikling for kvantifisering av lokale klimatiltak<br />
Det er under gjennomføring flere større prosjekter for utvikling av verktøy og veiledning til<br />
<strong>kommune</strong>sektoren på klimaområdet, bl.a et større nytt nettsted og verktøy for klima og<br />
energiplanlegging, samt videreutvikling av norskeklima<strong>kommune</strong>r.no i samarbeid med<br />
Enova. Det er også utarbeidet et eksempelhefte om klimatilpasning og et hefte på engelsk<br />
om nettverkssamarbeid mellom <strong>kommune</strong>r på klimaområdet.<br />
Arbeidet i regionene med klima<br />
Mye av arbeidet i regionene når det gjelder denne satsingen skjer via programmet<br />
Livskraftige <strong>kommune</strong>r.
I tillegg kan nevnes følgende:<br />
De fleste fylker deltar i Difis satsing på Knutepunkt for miljøvennlige anskaffelser. Det er<br />
Fylkesmannen som har ansvaret for dette arbeidet lokalt.<br />
En del fylkesstyrer er opptatt av problematikk i skjæringspunktet mellom klima/miljø og<br />
arealpolitikk, og særlig knyttet til statlig vern og båndlegging av areal. KS Nord-Norge har<br />
spilt inn denne problemstillingen med ønske om at den blir tatt opp i våre faste <strong>møte</strong>r med<br />
Regjeringen.<br />
Ellers kan nevnes at Agder har tatt initiativ til etablering av to regionale ressurssentra for<br />
oppfølging av klimasatsingen. De har også arrangert to folkevalgtdager med tema klima og<br />
energi. Trøndelag retter oppmerksomheten mot energisparing i offentlige bygg — sammen<br />
med Grønne Energi<strong>kommune</strong>r. God interesse og oppslutning for en samling i slutten av juni.<br />
Målet er å få en del trønder<strong>kommune</strong>r med på KS sin satsing på dette feltet.<br />
Ledelse<br />
Arbeidet innenfor ledelse og styring er nå mye knyttet opp mot innspill til KS policy ang.<br />
Samhandlingsreformen<br />
FoU om Flat struktur ble levert mai 2010 (ferdig til Kommunedagene)<br />
Ny FoU om ledelsesbehov i <strong>kommune</strong>nes helse- og omsorgstjeneste ble initiert og igangsatt.<br />
Første resultat forelå i juni 2010.<br />
Ny dagsordensettende FoU "Scenarier for <strong>kommune</strong>norge" ble fremmet i ledergruppen og<br />
planlagt oppstart er høsten 2010<br />
Lederutviklingsprogrammet " Krefter i bevegelse" foregår nå. 3. samling er gjennomført<br />
Det er ellers holdt en del foredrag for <strong>kommune</strong>r, Utdanningsdirektoratet og HINT/HIST<br />
(Forskningsprogram Ny Offentlig Ledelse)<br />
Flink med folk i første rekke<br />
133 <strong>kommune</strong>r deltar i prosjektet. Den nasjonale prosjektgruppen gir individuell veiledning og<br />
veiledning/kompetanseheving gjennom nettverk av disse <strong>kommune</strong>ne. Midtveisevaluering er<br />
gjennomført. Mange av <strong>kommune</strong>ne har oppnådd sine oppsatte mål. Evalueringen gir også<br />
en bestilling på videre veiledning. Det er ellers gjennomført 2 samlinger med ledergrupper i<br />
prosjekt<strong>kommune</strong>ne og en nasjonal samling for alle 133 prosjekt<strong>kommune</strong>ne i tema<br />
brukermedvirkning.<br />
Etikk<br />
Møte i <strong>kommune</strong>nes Etikkutvalg ble gjennomført i juni. En av sakene som ble behandlet ga<br />
en del medieoppslag Det gjaldt Tønsberg <strong>kommune</strong>, der flere politikere på det åpne<br />
markedet har kjøpt leiligheter som opprinnelig var tiltenkt unge i etablererfasen.<br />
Styrevervregisteret er oppgradert med flere tekniske funksjoner.<br />
Tilhilrisfnrpsnnrspl Fnl J nm intprnknntrnll RpnrIt lit til Ipvpranrinrer<br />
Etikkportalen under arbeid. Det jobbes med innholdet. Planlagt lansering 28 okt.<br />
Samarbeid om etisk kompetanseheving — helse og omsorg:<br />
27 nye <strong>kommune</strong>r er kommet inn i prosjektet. Det er avholdt to regionale<br />
erfaringskonferanser, og flere kurs i etisk refleksjon er gjennomført. Et nasjonalt nettverk av<br />
ressurspersoner er etablert. Sosiale medier som Origo og Facebook er tatt i bruk i<br />
medlemskontakten. Det planlegges ellers oppstart av flere nye nettverk til høsten.<br />
Tryggere lokalsamfunn<br />
Prosjektet arrangerte i april den nasjonale konferansen " Trygghet i det offentlige rom".<br />
Meget positiv evaluering fra deltakerne. Konferansen fikk også betydelig<br />
medieoppmerksomhet på grunn av presentasjon av en undersøkelse om trygghet i<br />
lokalsamfunnet.<br />
"Ung-data" undersøkelsen (en standardisert ungdomsundersøkelse) er prøvd ut i en del<br />
Rogalands<strong>kommune</strong>r, og skal nå tilbys <strong>kommune</strong>ne via Kommuneforlaget.
Det er utarbeidet en veileder om <strong>kommune</strong>nes juridiske handlingsrom når det gjelder tigging.<br />
De ansatte i prosjektet driver ellers utstrakt kontakt med enkelt<strong>kommune</strong>r om hvordan de kan<br />
håndtere spesifikke utfordringer i ungdomsmiljøene og utfordringer på kriminalitetsfeltet mer<br />
generelt.<br />
Medlemsorganisasjonen og konsernet<br />
Hovedstyret og Landstyret<br />
Hovedstyret har i 2. kvartal hatt to <strong>møte</strong>r og behandlet 28 saker. Blant sakene er ansvars- og<br />
oppgavefordeling på statlig område i NAV, det egentlige barnevernet (tydeligere oppgave- og<br />
ansvarsforhold mellom statlig og kommunalt barnevern), to saker om klima (opprettelse av<br />
klimagruppe og høring om klimakur), en innledende debatt om rettspolitisk grunnlag for det<br />
kommunale folkestyret, høring om nytt finansieringssystem for ikke-kommunale barnehager,<br />
Iovfesting av sam<strong>kommune</strong>, robust oppgaveløsning i <strong>kommune</strong>ne og om kommunalt<br />
eierskap.<br />
Hovedstyret har fått forelagt 13 orienteringssaker, bl.a om KS Folkevalgtprogram og status i<br />
samhandingsreformen. Hovedstyret har både blitt orientert om tariff forhandling 2010 i de to<br />
styre<strong>møte</strong>ne og i flere telefon<strong>møte</strong>r.<br />
Landstyrets <strong>møte</strong> 25.05. ble orientert om tariff forhandlingen. Sak om godtgjørelser ble<br />
utsatt. Det ble også vedtatt enstemmig uttalelse om inntektssystemet og det økonomiske<br />
opplegget for <strong>kommune</strong>sektoren i 2011.<br />
Administrativ og politiske ledelse i KS har vært på høringer i Kommunalkomiteen og<br />
Finanskomiteen i forbindelse med framleggelse av <strong>kommune</strong>proposisjonen.<br />
Administrasjonen gjennomfører et <strong>møte</strong>program med partigruppene på Stortinget og har i 2.<br />
kvartal hatt orienterings<strong>møte</strong>r om KS med Høyres, Fremskrittspartiets og Kristelig Folkepartis<br />
partigrupper på Stortinget.<br />
KS felleskanaler - brukertilfredshet og bruksfrekvens<br />
De elektroniske nyhetsbrevene etter styre<strong>møte</strong>ne synliggjør Hovedstyrets medlemsstyring av<br />
ressursbruken i KS. Etter styre<strong>møte</strong>ne er det sendt ut to elektroniske nyhetsbrev med<br />
melding om at de bør gå fra ordfører til alle lokale folkevalgte og fra rådmenn til de<br />
kommunale ledere. Det er også lagt ut 8 elektroniske faktaark, spesielt rundt Kostra-tall og<br />
tariff.<br />
ks.no: Ny blå toppmeny ble slått på 27.04. Sektor-inngangene på forsiden ble samtidig slått<br />
av og toppmenyen ble kraftig redigert. Endringene ble gjort med bakgrunn i analyser av<br />
statistikk- og brukerundersøkelser samt samarbeid med interne lokalredaktører og<br />
prosjektgruppe. Menyen ble vedtatt i leder<strong>møte</strong>t.<br />
ks.no under streiken: I løpet av de tre ukene det var streik og løsning på streiken, var det<br />
svært høy trafikk på ks.no. I streikeperioden (fra 26.mai til 10. juni) på to uker har ks.no hatt<br />
107.458 besøk og det har blitt lastet ned 384.819 sider. Normalt er det rundt 12.000<br />
besøkende med om lag 60.000 sidehenvisninger i løpet av en uke. Det høyeste antall besøk<br />
nådde vi i uke 22. Vi hadde da 45.000 besøkende.<br />
Foruten forsiden, var det Varsel om streikeuttak 2, temasiden Tariff og Varsel om streikeuttak<br />
3 som var de mest besøkte sidene. Mange av de besøkende kom inn via vg.no som hadde<br />
lenke inn til ks.no. eSpaceundersøkelsen viser at de besøkende fortsatt er fornøyde med<br />
innholdet på nettsidene.<br />
Medlemsavisen KS Aktuelt: Det er i andre kvartal utgitt to nummer av KS Aktuelt.
Nr. 3 omhandlet tariffoppgjøret til mekling og konfliktberedskap, faste <strong>møte</strong>r med regjeringen,<br />
internasjonal pris til styreleder Halvdan Skard, innovasjon, konferansestrategi og sosiale<br />
medier.<br />
Nr. 4 omhandlet blant annet løsningen i tariffoppgjøret med oppsummering av resultat, KS<br />
Medlemsservice, arbeidsgruppe for nasjonal IKT-satsing, EØS-avtalen og offentlig støtte,<br />
leverandørutviklingsprogrammet og CEMR-<strong>møte</strong>t i Oslo.<br />
Det er gjennomført en leserundersøkelse som viser at hele 80 % av Kommunal Rapports<br />
(KR) lesere også leser KS Aktuelt.<br />
KS-Bedrift<br />
Målet for KS Bedrift er å bedre de politiske og økonomiske rammevilkårene for medlemmene<br />
gjennom målrettet arbeidsgiver- og næringspolitisk arbeid.<br />
Arbeidsgiverpolitikk<br />
I hovedoppgjøret i energisektoren ble det oppnådd enighet i Energiavtale Il. I Energiavtale I<br />
ble det oppnådd enighet med Delta, NMF og Parat, men det ble brudd med El & IT forbundet<br />
og Fagforbundet. Mekling vil skje i september.<br />
Videre er det gjort noen forhandlingstilpassninger i Særavtale for konkurranseutsatte<br />
bedrifter. Egne forhandlinger for denne vil holdes i august.<br />
Interessepolitikk energi<br />
KS Bedrift deltar i prosjektet "Grøftekameratene", en allianse av flere rør- og ledningsaktører<br />
hvor det i dag oppstår stadig flere konflikter mellom ledningseiere og offentlig<br />
vegmyndigheter. Målet er å påvirke vegmyndighetenes arbeid med forskrift som skal<br />
regulere vilkårene når offentlig veggrunn benyttes til fremføring.<br />
Interessepolitikk avfall<br />
Forbrenningsavgiften ble fjernet i revidert nasjonalbudsjett. Det arbeides videre med<br />
forslaget om tilknytningsplikt på bossug. KS Landsstyret har støttet forslaget.<br />
Interessepolitikk havn<br />
Det arbeides med konsekvensene av ny havne- og farvannslov. Det er etablert samarbeid<br />
med Rederiforbundet og Fraktfartøyenes Rederiforening. Alle medlemshavner er besøkt, - to<br />
nye havnemedlemmer i perioden.<br />
Rehabilitering — brann-/redning — revisjon — Nettverks<strong>møte</strong>r<br />
Disse områdene har alle sine nettverk. Det har vært <strong>møte</strong> med Finanstilsynet om kommunal<br />
revisjon. Utredning om revisjonens uavhengighet er påbegynt.<br />
Antall medlemmer i KS Bedrift er nå 500.<br />
Storbynettverket<br />
Det ble avholdt et <strong>møte</strong> i storbynettverket i slutten av mai. Hovedtema var<br />
Kommuneøkonomiproposisjonen, hvor nettverket vedtok en egen uttalelse. Leder i<br />
Kommunal- og forvaltningskomiteen, Heiki Holmås var til stede. Han ønsket vurderinger fra<br />
storbyene spesielt knyttet til barnevern og flyktninger. Nettverket ga ellers full støtte til KS sin<br />
håndtering av tariffoppgjøret og den pågående streiken i kommunal sektor. Arbeidet i<br />
nettverket har medført en tettere kontakt mellom storby<strong>kommune</strong>ne og KS, noe som også<br />
har avpeilet seg i media.<br />
Internasjonale prosjekter<br />
I samarbeid med Utenriksdepartementet og Barne- og likestillingsdepartementet,<br />
gjennomførte KS en internasjona/ konferanse om likestilling, kalt "Equality pays",
7. og 8. juni i Oslo. Målgruppen var nasjonale delegasjoner fra EU-landene som mottar<br />
penger gjennom EØS finansieringsinstrumenter. Det deltok rundt<br />
60 representanter fra 18 land og tilbakemeldingene har vært positive.<br />
Oppstartsseminar for MIC partnerskapene i Guatemala ble gjennomført i Guatemala i april.<br />
Seks norske <strong>kommune</strong>r deltok på samlingen: Odda, Stjørdal, Stord, Tinn, Tromsø og Al,<br />
sammen med hver sin guatemalske partnerskaps<strong>kommune</strong>. Alle partnerskapene i<br />
Guatemala har valgt å fokusere på to temaer; miljø og demokratisk deltakelse.<br />
Presidentprogrammet i Russland (utvekslingsprogram for offentlige tjenestemenn og<br />
næringslivsledere i samarbeid med NHO) er blitt utsatt i påvente av mellomstatlig avtale<br />
mellom utenriksdepartementer i begge landene.<br />
KS har fått godkjent et tre-årig prosjekt i Serbia som går på desentralisering av sosiale<br />
tjenester. KS partner i prosjektet er den serbiske <strong>kommune</strong>organisasjon og størrelsen på<br />
prosjektet er 8,3 mill kroner som finansieres av Utenriksdepartementet. KS fikk avslag på<br />
søknaden om <strong>kommune</strong>-til-<strong>kommune</strong> samarbeid i Kosovo. Aktuelt samarbeid i Bosnia er<br />
fremdeles under evaluering. Alle pågående prosjekter rapporteres for øvrig å forløpe i<br />
henhold til plan.<br />
Samarbeids<strong>møte</strong> på statssekretærnivå i UD ble avtalt til 17. august, der Bjørg Tysdal Moe<br />
deltok sammen med to fra administrasjonen.<br />
KS Innkjøpsforum (KSI)<br />
KSI har avholdt to fagråds<strong>møte</strong>r i første kvartal. Planlagt arssamling på Hurtigruten i april ble<br />
avlyst på grunn av islandske vulkanutbrudd og kansellerte fly.<br />
Koordinator har sammen med KS Advokatene hold to samlinger om nytt Sertifiseringskurs<br />
for offentlige anskaffelser.<br />
KSI og KS Advokatene har gitt innspill om utfordringer med offentlig-privat samarbeid og<br />
anskaffelsesregelverket.<br />
KSI sitter i ressursgruppen for KS og NHO sitt Nasjonale leverandørutviklings-program LuNo.<br />
KSI koordinator har sittet i styringsgruppe for ny Ehandel prosjekt om oppstart av ny<br />
plattform og tilrettelegging for økt bruk av Ehandel. Dette prosjektet ble avsluttet<br />
10. juni. Det er vanskelig å få nye brukere til å ta i bruk elektroniske bestillingsløsninger.<br />
Forsyning kom med mai utgave som planlagt.<br />
KSI planlegger to kurs uke 47 i 2010:<br />
Kurs 1: Fordypning planlegging, strategi, organisasjonsutvikling og innkjøp,<br />
markedsundersøkelse, effektivisering. Riktig bruk av kvalifikasjonskrav / tildelingskriterier.<br />
Kurs 2: Fordypning i oppfølging kontrakt. Kontraktsvilkår, verktøy, gevinstrealisering.
KYSTVE R KET<br />
MIDT-NORGE<br />
<strong>Vikna</strong> Havnevesen<br />
Postboks 16<br />
7901 RØRVIK<br />
Deres ref Vår ref Arklv nr<br />
Svein Ivar Bondø 05/02941-23 004.3<br />
Vurdering av havneterminalen I henhold til EU-direktiv 2005/65<br />
NORVK-0001 - ISPS - Rørvik Havn - <strong>Vikna</strong> Havnevesen - <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> - Nord-<br />
Trøndelag fylke<br />
I henhold til Havnesikringsforskriften § 8, 3. ledd, skal Kystverket forestå en vurdering om<br />
den sikring som er gjort i forhold til § 7 (dvs, i forhold til bestemmelsene i EU-forordning<br />
72512004 og ISPS-koden) i alle "havner" er titfredsstillende også i forhold til § 8 (dvs. i<br />
forhold til bestemmelsene i EU-direktiv 2005/65)<br />
<strong>Vikna</strong> havnevesen Rørvik havn KF har gjennomført en inngangsvurdering av<br />
havneterrninalene i <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>s sjøområde, som konkluderte med at alle terminalene<br />
i havnedistriktet kan sees på som enkeltstående terminaler. Kystverket ga tilbakemelding til<br />
<strong>Vikna</strong> Havnevesen i vårt dokument 09/00297, og Kystverket vil formelt også informere hver<br />
enkel havneterminal om resultatet.<br />
Rørvik Havn er en enkeltstående terminal der sikkerheten er godt ivaretatt i henhold til<br />
SOLAS Kapittel X-2, ISPS-koden og EU-forordning 725/2004. Rørvik Havn faller således<br />
ikke inn under EU-Direktiv 2005/65, og fritas fra å foreta en ny sårbarhetsvurdering i<br />
henhold til Havnesikringsforskriften § 8.<br />
Med hilsen<br />
Harald Tronst d<br />
regionsdirektør<br />
Dokumentet er elektmnisk godkjent<br />
KYSTVERKET MIDT-NORGE<br />
Sentral postadresse: Kystverket, postboks 1502,<br />
6025 ALESUND<br />
C<br />
Saksbehandler<br />
Beate R. Sperre<br />
111/<br />
Dato<br />
12.8.2010<br />
r-1/C<br />
Beate R. Sperre<br />
fungerende regionansvarlig havnesikring<br />
Telefon: +47 07847 Intemett www.kystverket no<br />
Telefaks: +47 70 23 10 08 E-post post@kystverketno<br />
Besøksadr.: Nørvevika, ALESUND Telefon: +47 07847 Bankgrro: 7694 05 06766<br />
Terefaks: +47 70 16 01 01 Org.Nr.: NO 870 947 852<br />
Brev, sakskorrespondanse og e-post bes adressert tfi Kystverket ikke til avdeling eller enkeltperson
ORIENTERING OM KLAGEADGANG<br />
KLAGEORGAN<br />
Avgjørelsen kan påklages til Kystverkets hovedkontor, jf. forvaltningsloven § 28.<br />
KLAGEADRESSAT<br />
Klagen skal sendes til Kystverket Midt- Norge.<br />
KLAGEFRIST<br />
Klagefristen er 3 uker fra den dag dette brevet kom frem, jf. forvaltningsloven § 29. Det er<br />
tilstrekkelig at klagen er postlagt innen fristens utføp. Dersom De klager for sent, kan<br />
Kystverket Midt- Norge se bort fra klagen. De kan søke om å få forlenget fristen, men da må<br />
De oppgi årsak til at De ønsker dette, jf. forvaltningsloven § 31.<br />
KLAGENS 1NNHOLD<br />
De må presisere følgende, jf. forvaltningsloven § 32:<br />
- hvilke vedtak De klager over<br />
- den eller de endringer som De ønsker<br />
- eventuelle andre opplysninger som kan ha betydning for vurderingen av klagen<br />
I tillegg bør De nevne de grunner klagen støtter seg til. Klagen må undertegnes.<br />
UTSETTING AV GJENNOMFØRING AV VEDTAKET<br />
Selv om De har klagerett, kan vedtaket vanligvis gjennomføres straks. De kan imidlertidsøke<br />
om å få utsatt gjennomføringen av vedtaket til klagefristen er ute eller til klagen er avgjort<br />
(søke orn oppsettende virkning av klagen), jf. forvaltningsloven § 42. Slik søknad sendes til<br />
Kystverket Midt- Norge og begrunnes, Kystverket Midt- Norges avgjørelse orn oppsettende<br />
virkning kan ikke påklages, men De kan selv bringe spørsmålet om oppsettende virkning<br />
direkte inn for Kystverkets hovedkontor til ny vurdering.<br />
RErrTIL Å SE SAKSDOKUMENTENE OG TIL Å KREVE VEILEDNING<br />
Med visse begrensninger har De rett til å se dokumentene i saken, jf. forvaltningsloven<br />
§§ 18 og 19. De må i tilfelle ta kontakt med Kystverket Midt- Norge. De vil da få nærmere<br />
velledning om adgangen til å klage, om fremgangsmåten og reglene om saksbehandlingen.<br />
KOSTNADER VED KLAGESAKEN<br />
De kan kreve dekning for vesentlige kostnader i forbindelse med klagesaken,<br />
jf. forvaltningsloven § 36. Forutsetningen er da vanligvis at det organet som traff det<br />
opprinnelige vedtaket har gjort en feil slik at vedtaket blir endret.<br />
De kan også søke om å få dekket utgifter til nødvendig advokathjelp etter reglene om fritt<br />
rettsråd. Vanligvis gjelder visse inntekts- og formuesgrenser. Klageinstansen eller Deres<br />
advokat kan gi nærmere opplysninger om dette.<br />
KLAGE TIL SIVILOMBUDSMANNEN<br />
Hvis De mener De har vært utsatt for urett fra den offentlige forvaltnings side, kan De klage<br />
til Stortingets ombudsmann for forvaltningen (Sivilombudsmannen). Sivilombudsmannen kan<br />
ikke selv endre vedtaket, men kan gi sin vurdering av hvordan den offentlige forvaltning har<br />
behandlet saken, og om det er gjort eventuelle feil eller forsømmelser.
Aud Lindseth<br />
Fra: Karin Søraunet<br />
Sendt: 29. september 2010 08:46<br />
Til: 'gerd-janne.kristoffersen@stortinget.no'; 'arild.stokkan-grande@stortinget.no';<br />
'robert.eriksson@stortinget.no'; 'christina.ramsoy@stortinget.no';<br />
'susanne.bratli@stortinget.no'; lars.myraune@stortinget.no'<br />
Kopi: Arkiv<br />
Emne: VS: Kopi av brev til statsråd FKD<br />
Vedlegg: SKMBT_C65010092907020.pdf<br />
Jeg oversender kopi av et brev sendt til statsråd Lisbet Berg Hansen i FKD.<br />
Innholdet i brevet ble også tatt opp med Transport- og kommunikasjonskomiteen da de besøkte Nord<br />
Trøndelag i september. Komiteen har også fått oversendt kopi av dette brevet.<br />
Kystverket vil også bli tilskrevet.<br />
Fint om dere kan følge opp der dere har anledning!<br />
På forhånd takk!<br />
Med vennlig hilsen<br />
Karin Søraunet<br />
ordfører<br />
<strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong><br />
Rørvik<br />
Mobil : 918 04 095<br />
Tlf. : 74 39 33 02<br />
e-post: karin.soraunet vikna.<strong>kommune</strong>.no<br />
web : htt : vikna.<strong>kommune</strong>.no
Deres ref:<br />
VIKNA KOMMUNE<br />
<strong>Vikna</strong> havnevesen Rorvik havn KF<br />
Statsråd Lisbeth Berg Hansen - Fiskeri og<br />
Kystdepartementet<br />
Postboks 8118 Dep<br />
0032 OSLO<br />
Vår ref:<br />
2010/651-1<br />
Saksbeh:<br />
Paul Ingvar Dekkerhus,74 39 00 81<br />
Arkivkode: Dato:<br />
P21 27.09.2010<br />
Anmodning om å flytte frem tidspunkt for fjerning av Haverskjærgrunna.<br />
Vi vil først takke statsråd Lisbeth Berg Hansen for at hun prioriterte et <strong>møte</strong> med <strong>Vikna</strong><br />
<strong>kommune</strong> og <strong>Vikna</strong> Havnevesen under sitt besøk i <strong>Vikna</strong>.<br />
Medlemmene av Stortingets transport- og kommunikasjonskomite ble også orientert om<br />
situasjonen under sitt besøk i Trøndelag 6. — 9. sept.<br />
Vi er glad for at Haverskjærgrunna er tatt med i Nasjonal Transportplan, men etter vår<br />
oppfatning er det altfor sent at fjerning av grunna først er planlagt i perioden 2014-2019.<br />
Haverskjærgrunna ligger svært kritisk til i leia øst om Strømsøya i Nærøysundet.<br />
Det har gjennom mange år vært påpekt at denne grunna representerer en betydelig fare for<br />
skipsfarten. Det er spesielt <strong>møte</strong>situasjoner, i et trangt og svært strømutsatt område, som utgjør<br />
den største risikoen. Mange loser og rederier har i likhet med oss påpekt flere ganger at denne<br />
grunna burde fiernes fra leia.<br />
Nærøysundet er en av de største flaskehalsene i hovedleden/indre led på strekningen Karmsundet<br />
- Tromsø. Leia trafikkeres i dag av til dels store fartøyer (steinleggere) som er inne og laster på<br />
Lessremman i Nordland.<br />
Disse fartøyene er opp mot 180 meter (Full City-størrelse) og har en bunkerskapasitet på<br />
1000m/tons + som oftest består av både tungolje og marin diesel, og utgjør derfor en betydelig<br />
forurensningsfare.<br />
Vi ser at trafikken i dette området er økende og Haverskjærgrunna representerer etter vår<br />
oppfatning en potensiell stor fare for de som ferdes langs leia.<br />
Leia preges av sterk strømsetting, og en grunnstøting med påfølgende utslipp av bunkers vil<br />
medføre rask spredning av eventuelt utslipp som vil være svært vanskelig å håndtere og<br />
begrense.<br />
I området Grinna fyr Dolmsundet/Leka finnes det et spesielt rikt fugleliv og stor<br />
havbruksaktivitet. Dette vil bli sterkt berørt ved en eventuell grunnberøring og utslipp av olje.<br />
Postadresse: Besøksadresse: Telefon: 74 39 33 00 Bank: 4482.08.10462<br />
Postboks 133, Sentrum Engasvegen 27 Telefaks:74 39 00 70 Org.nr.:944 976 728<br />
7901 RØRVIK 7900 RØRVIK<br />
Hjemmeside: www.vikna.<strong>kommune</strong>.no E-postadresse: vikna vikna.<strong>kommune</strong>.no
Vi ber derfor statsråden bidra til at fjerning av Haverskjærgrunna fremskyndes så raskt som<br />
mulig, primært som eget prosjekt med egne midler, eller sekundert ved omprioritering sett opp<br />
mot andre prosjekter.<br />
Vennlig hilsen<br />
V ikna Havnevesen <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong><br />
c-<br />
Oddvar Bakke Karin Søraunet Tor Erik Jensen<br />
Styreleder Ordfører Fylkesråd<br />
- 2 -<br />
Nord Trøndelag fylkes<strong>kommune</strong><br />
nkna kammune
HURTIGRUTEE1<br />
Att:<br />
Oddvar Bakke<br />
Rørvik Havn<br />
HURTIGRUTEN ASA<br />
Hurtigruten<br />
Havnegata 2, Postboks 43<br />
8501 Narvik<br />
NO 914 904 633 MVA<br />
3eg uttaler meg på vegne av Hurtigruten som rederi. Jeg har ca 20 års erfaring som<br />
hurtigrutekaptein.<br />
Med vennlig hilsen<br />
Arne-R. Gran Ernstsen<br />
Captain MV Trolifjord<br />
Hurtigruten ASA<br />
Postboks 43<br />
N-8501 Narvik, Norway<br />
Mobile: +47 979 77372<br />
Hurtigruten: +47 970 57 030<br />
MV Trollfiord +47 994 87 276<br />
www.hurtictruten.com<br />
ka tein.ff hurb ruten.com<br />
privat: a-ernsts@online.<br />
Telefon: 76 96 76 00<br />
Telefax: 76 96 76 01<br />
Booking: 810 30 000<br />
Www. hurtigruten.com<br />
Vr ref: Sjøkaptein Arne-R. Gran Ernstsen<br />
Hurtigruten "Trollfjord" Deres ref: Dato: 24.09.2010<br />
Haverskjæret grunne 4m med grønn lysbøye-sjøkart 48<br />
området Rørvik. Se vedlagt kartskisse.<br />
Hovedleden for all innenskjærs kysttrafikk nord/sør går igjennom Nærøysundet, tett forbi det<br />
idylliske tettstedet Rørvik som i seg selv er et trafikknutepunkt.<br />
Farvannet er smalt med tildels stor strømsetting. Årlig passerer det stort og smått ca 30000<br />
fartøyer sundet (ref Norske Los) som alltid er isfritt. Sommerstid passerer det også store<br />
cruiseskip, opptil 30000 BT forbi Rørvik.<br />
Flaskehalsen for passering ligger mellom Straumsøya på den ene siden og Litle Lyngøya samt<br />
Haverskjæret grunne på den andre siden. Avstanden for gjennomgående passering er ca 200<br />
meter.<br />
Haverskjæret grunne 4m med Grønn Lysbøye ligger tett innpå farleden. P.g.a. ledens beskaffenhet<br />
samt sterk strømsetting er det forbundet med stor risiko navigasjonsmessig at to skip <strong>møte</strong>r<br />
hverandre. Det er derfor navigasjons, kvalitets- og sikkerhetsmessig meget god løsning om<br />
Haverskjæret grunne fjernes slik at skipstrafikken kan ferdes på en trygg og god måte i dette så<br />
trange farvannet.<br />
Kan videre nevne at ved sterk østlig vind og mye strøm i sundet, setter Haverskjæret Lysbøye ved<br />
lavvann sterkt ut i farleden mot Straumsøya, noe som gjør passering enda vanskeligere. Man må<br />
bruke til dels stor fart for i det hele tatt ikke å drifte på land.
54°5240"<br />
lscrd<br />
Alenty3Ajairi<br />
Afarøya<br />
RØRVIK<br />
1.1 1:20000<br />
1001"n 0 200 400 rn<br />
WGS 6,4<br />
—<br />
96 88<br />
150R2S<br />
13,' 20<br />
Sh S<br />
86<br />
lw G<br />
7<br />
7 64.5217<br />
-1 ,<br />
54"<br />
84'5118"
Kystgruppen v/Nærøy <strong>kommune</strong><br />
Att: Steinar Aspli/Arnt Wendelbo<br />
7970 Kolvereid<br />
NORD-TRØNDELAG<br />
FYLKESKOMMUNE<br />
Saksbehandler: Arild Egge<br />
Saksnr.: 10/04361-4<br />
Arkiv: 135.3<br />
Dato: 22 . 1<br />
1/'<br />
RF-2010-39 Regionalt Utviklingsprogram for Nord-Trøndelag 2010. Tilbud om kr<br />
400 000 i tilskudd.<br />
Vi viser til Deres søknad på vegne av Kystgruppen og næringsforeningene i Nærøy og<br />
<strong>Vikna</strong>, datert 13.08.2010. Det vises også til Fylkesrådet i Nord-Trøndelag sin behandling av<br />
FR-sak10/181.<br />
Det er fattet følgende vedtak:<br />
1. Fylkesrådet bevilger kr 400 000 fra Regionalt Utviklingsprogram for 2010 til<br />
utviklingsprosjekt/forprosjekt ved Rørvik Lufthavn, Ryum.<br />
(.(<br />
Ugradprt<br />
2. Fylkesrådet bevilger kr 350 000 fra RDA-midlene til utviklingsprosjekt/forprosjekt ved<br />
Rørvik Lufthavn, Ryum.<br />
Godkjent kostnadsoverslag for hele prosjektet er kr 1 189 000, fordelt på følgende<br />
hovedposter:<br />
Fysisk/teknisk infrastruktur — utvidelse av<br />
rullebanen; utredning, planlegging og<br />
prosjektering<br />
kr 864 000<br />
Fysisk/teknisk infrastruktur etablering av kr 137 500<br />
hangar; utredning, planlegging og prosjektering<br />
Flytilbudet — videreutvikling av flytilbudet<br />
v/Rørvik lufthavn<br />
kr 187 500<br />
Sum kr 1 189 000<br />
Prosjektet er forutsatt finansiert slik:<br />
Nord-Trøndelag fylkes<strong>kommune</strong> RUP kr 400 000<br />
Nord-Trøndelag fylkes<strong>kommune</strong> RDA kr 350 000<br />
Næringslivet i regionen (eget arb og<br />
kostnader/deltagelse i prosjektgrupper kr 148 625<br />
Kommunene i <strong>Vikna</strong> og Nærøy (eget arbeid og<br />
kostnader/deltagelse i prosjektgrupper kr 148 625<br />
*Annen finansierin kr 142 050<br />
Sum kr 1 189 000<br />
Postadr: Postboks 2560, 7735 Steinkjer Telefon: 74 11 10 00<br />
Besøksadr: Seilmakergt. 2, Steinkjer Telefax: 74 11 10 51<br />
E-post: postmottak@ntfk.no<br />
Org.nr. 938 967 091 Hjemmeside: www.ntfk.no
Støtteandel (RDA og Regionalt Utviklingsfond) 63%<br />
*Søker står fritt i å finne annen finansiering, alternativt redusere kostnadene tilsvarende.<br />
Tilbud om tilskudd gis under forutsetning av at nedenforstående vilkår oppfylles;<br />
1. Prosjektet må gjennomføres i samsvar med de planene som er lagt fram. Eventuelle<br />
endringer skal godkjennes av fylkes<strong>kommune</strong>n.<br />
2. Prosjekter som gis støtte skal ha en kjønnsbalansert representasjon i henhold til<br />
Lov om likestilling mellom kjønnene.<br />
3. Prosjektet må ikke settes i gang før finansieringen er ordnet.<br />
4. Tilskudd bortfaller dersom prosjektet ikke har startet opp innen 1 år fra tilbudsdato.<br />
5. Tilskuddet er gyldig tilsagnsåret pluss tre år. Prosjektet må være avsluttet og<br />
utbetalingsanmodning innsendt innen 01.11.2013.<br />
6. Det skal føres spesifisert regnskap for prosjektet. Regnskapet skal settes opp slik at det<br />
kan sammenlignes med kostnadsoverslaget som ligger til grunn for tilskuddet.<br />
7. Eget arbeid skal dokumenteres med antall timer og timekostnader. Godkjent timekostnad<br />
for de som bidrar i prosjektet er 1 promille av *nominell årslønn, begrenset oppad til kr.<br />
600,- pr. time. For dugnadsinnsats beregnes timesatsen til inntil kr. 150,-.<br />
Med "nominell årslønn" forstås avtalt årslønn ved utgangen av aktuelt kalenderår, ekskl. arbeidsgiveravgift og sosiale<br />
utgifter. Nominell årslønn inneholder ikke variable lønnsytelser som overtid etc<br />
8. Dersom prosjektet ikke blir gjennomført i forutsatt omfang eller til oppgitt kostnad, vil<br />
tilskuddet bli tilsvarende redusert.<br />
9. Anmodning om utbetaling sendes til fylkes<strong>kommune</strong>n. Tilskuddet utbetales som<br />
hovedregel i to terminer. Første del kan utbetales når halvparten av prosjektet er<br />
ferdig. Det kan da utbetales tilskudd tilsvarende den prosentandelen av<br />
tilskuddsgrunnlaget som er gått med (inntil 75%). Søknad om delutbetaling må<br />
inneholde spesifisert regnskap og kort statusrapport som kan sammenholdes med<br />
kostnadsoverslaget. Resten utbetales når prosjektet er fullført, vilkårene er oppfylt,<br />
revidert regnskap og skriftlig rapport er sendt inn.<br />
Det vises til vedlagt utbetalingsskjema.<br />
10. Nord-Trøndelag fylkes<strong>kommune</strong> har til enhver tid adgang til å kontrollere at vilkårene for<br />
tilskuddet overholdes. Kystgruppen plikter å gi de opplysningene som fylkes<strong>kommune</strong>n<br />
forlanger. Som et minimum ønsker fylkes<strong>kommune</strong>n å drøfte framdriften av prosjektet<br />
med prosjektleder hver 6. måned.<br />
11. 1 henhold til §17 i Statens bevilgningsreglement tas forbehold om adgang for<br />
Riksrevisjonen til å iverksette kontroll med at midlene nyttes etter forutsetningene.<br />
12. Ved omtale av prosjektet, for eksempel i pressen, skal det opplyses at Nord-<br />
Trøndelag fylkes<strong>kommune</strong> har støttet prosjektet.<br />
Kystgruppen må innen 3 mnd. fra tilbudsdato bekrefte overfor Nord-Trøndelag<br />
fylkes<strong>kommune</strong> at tilbudet aksepteres på de vilkår som er satt, ellers faller tilbudet<br />
bort.<br />
Side 2
Vedlagte aksept/avtale underskrives og returneres til Nord-Trøndelag fylkes<strong>kommune</strong>,<br />
Postboks 2560, 7735 Steinkjer.<br />
Når det gjelder utbetaling, ber vi om at vedlagte utbetalingsskjema fylles ut.<br />
Eventuelle spørsmål kan rettes til fylkes<strong>kommune</strong>n.<br />
ht sen<br />
Kirs'tén Haugum<br />
fylkesutviklingssjef<br />
Saksbehandler: arild.egge@ntfk.no Telefon: 74111277<br />
Kopi:<br />
Nærøy <strong>kommune</strong><br />
<strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong><br />
Leka <strong>kommune</strong><br />
Næringsforeningene i Nærøy og <strong>Vikna</strong><br />
Namdalshagen<br />
Vedlegg:<br />
1. Aksept/avtale<br />
2. Utbetalingsskjema<br />
Side 4
7970 Kolvereid<br />
NORD-TRØNDELAG<br />
FYLKESKOMMUNE<br />
Kystgruppen<br />
Att: Steinar Aspli/Arnt Wendelbo<br />
Saksbehandler: Arild Egge<br />
Saksnr.: 10/04361-5<br />
Arkiv: 135.3<br />
Dato: 22.9.210<br />
Ugra<br />
-<br />
RDA-2010-1 Statsbudsjettets kap. 551 post 61 Næringsrettede utviklingstiltak -<br />
Kompensasjon for økt arbeidsgiveravgift. Tilbud om kr 350 000 i tilskudd.<br />
Vi viser til Deres søknad på vegne av Kystgruppen og næringsforeningene i Nærøy og<br />
<strong>Vikna</strong>, datert 13.08.2010. Det vises også til Fylkesrådet i Nord-Trøndelag sin behandling av<br />
FR-sak10/181.<br />
Det er fattet følgende vedtak:<br />
1. Fylkesrådet bevilger kr 400 000 fra Regionalt Utviklingsprogram for 2010 til<br />
utviklingsprosjekt/forprosjekt ved Rørvik Lufthavn, Ryum.<br />
2. Fylkesrådet bevilger kr 350 000 fra RDA-midlene til<br />
utviklingsprosjekt/forprosjekt ved Rørvik Lufthavn, Ryum.<br />
Godkjent kostnadsoverslag for hele prosjektet er kr 1 189 000, fordelt på følgende<br />
hovedposter:<br />
Fysisk/teknisk infrastruktur — utvidelse av<br />
rullebanen; utredning, planlegging og<br />
prosjektering<br />
kr 864 000<br />
Fysisk/teknisk infrastruktur — etablering av<br />
hangar; utredning, planlegging og prosjektering<br />
kr 137 500<br />
Flytilbudet — videreutvikling av flytilbudet<br />
v/Rørvik lufthavn<br />
kr 187 500<br />
Sum kr 1 189 000<br />
Prosjektet er forutsatt finansiert slik:<br />
Nord-Trøndelag fylkes<strong>kommune</strong> RUP kr 400 000<br />
Nord-Trøndelag fylkes<strong>kommune</strong> RDA kr 350 000<br />
Næringslivet i regionen (eget arb og<br />
kostnader/deltagelse i prosjektgrupper kr 148 625<br />
Kommunene i <strong>Vikna</strong> og Nærøy (eget arbeid og<br />
kostnader/deltagelse i prosjektgrupper kr 148 625<br />
*Annen finansierin kr 142 050<br />
Sum kr 1 189 000<br />
Side 1
Støtteandel (RDA og Regionalt Utviklingsfond) 63%<br />
*Søker står fritt i å finne annen finansiering, alternativt redusere kostnadene tilsvarende.<br />
Tilbud om tilskudd gis under forutsetning av at nedenforstående vilkår oppfylles;<br />
1. Prosjektet må gjennomføres i samsvar med de planene som er lagt fram. Eventuelle<br />
endringer skal godkjennes av fylkes<strong>kommune</strong>n.<br />
2. Prosjekter som gis støtte skal ha en kjønnsbalansert representasjon i henhold til<br />
Lov om likestilling mellom kjønnene.<br />
3. Prosjektet må ikke settes i gang før finansieringen er ordnet.<br />
4. Tilskudd bortfaller dersom prosjektet ikke har startet opp innen 1 år fra tilbudsdato.<br />
5. Tilskuddet er gyldig tilsagnsåret pluss tre år. Prosjektet må være avsluttet og<br />
utbetalingsanmodning innsendt innen 01.11.2013.<br />
6. Det skal føres spesifisert regnskap for prosjektet. Regnskapet skal settes opp slik at det<br />
kan sammenlignes med kostnadsoverslaget som ligger til grunn for tilskuddet.<br />
7. Eget arbeid skal dokumenteres med antall timer og timekostnader. Godkjent timekostnad<br />
for de som bidrar i prosjektet er 1 promille av *nominell årslønn, begrenset oppad til kr.<br />
600,- pr. time. For dugnadsinnsats beregnes timesatsen til inntil kr. 150,-.<br />
Med "nominell årslønn" forstås avtalt årslønn ved utgangen av aktuelt kalenderår, ekskl. arbeidsgiveravgift og sosiale<br />
utgifter. Norninell årslønn inneholder ikke variable lønnsytelser som overtid etc<br />
8. Dersom prosjektet ikke blir gjennomført i forutsatt omfang eller til oppgitt kostnad, vil<br />
tilskuddet bli tilsvarende redusert.<br />
9. Anmodning om utbetaling sendes til fylkes<strong>kommune</strong>n. Tilskuddet utbetales som<br />
hovedregel i to terminer. Første del kan utbetales når halvparten av prosjektet er<br />
ferdig. Det kan da utbetales tilskudd tilsvarende den prosentandelen av<br />
tilskuddsgrunnlaget som er gått med (inntil 75%). Søknad om delutbetaling må<br />
inneholde spesifisert regnskap og kort statusrapport som kan sammenholdes med<br />
kostnadsoverslaget. Resten utbetales når prosjektet er fullført, vilkårene er oppfylt,<br />
revidert regnskap og skriftlig rapport er sendt inn.<br />
Det vises til vedlagt utbetalingsskjema.<br />
10. Nord-Trøndelag fylkes<strong>kommune</strong> har til enhver tid adgang til å kontrollere at vilkårene for<br />
tilskuddet overholdes. Kystgruppen plikter å gi de opplysningene som fylkes<strong>kommune</strong>n<br />
forlanger. Som et minimum ønsker fylkes<strong>kommune</strong>n å drøfte framdriften av prosjektet<br />
med prosjektleder hver 6. måned.<br />
11. I henhold til §17 i Statens bevilgningsreglement tas forbehold om adgang for<br />
Riksrevisjonen til å iverksette kontroll med at midlene nyttes etter forutsetningene.<br />
12. Ved omtale av prosjektet, for eksempel i pressen, skal det opplyses at Nord-<br />
Trøndelag fylkes<strong>kommune</strong> har støttet prosjektet.<br />
Kystgruppen må innen 3 mnd. fra tilbudsdato bekrefte overfor Nord-Trøndelag<br />
fylkes<strong>kommune</strong> at tilbudet aksepteres på de vilkår som er satt, ellers faller tilbudet<br />
bort.<br />
Side 2
Vedlagte aksept/avtale underskrives og returneres til Nord-Trøndelag fylkes<strong>kommune</strong>,<br />
Postboks 2560, 7735 Steinkjer.<br />
Når det gjelder utbetaling, ber vi om at vedlagte utbetalingsskjema fylles ut.<br />
Eventuelle spørsmål kan rettes til fylkes<strong>kommune</strong>n.<br />
Medhi en<br />
Kir<br />
fylkesutviklingssjef g<br />
Saksbehandler: arild.egge@ntfk.no Telefon: 74111277<br />
Kopi:<br />
Nærøy <strong>kommune</strong><br />
<strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong><br />
Leka <strong>kommune</strong><br />
Næringsforeningene i Nærøy og <strong>Vikna</strong><br />
Namdalshagen<br />
Vedleoo:<br />
1. Aksept/avtale<br />
2. Utbetalingsskjema<br />
Side 3
Adressater iflg liste<br />
NORD-TRØNDELAG<br />
FYLKESKOMMUNE<br />
Nord-Trøndelag fylkes<strong>kommune</strong>s kulturpris 2010<br />
Som tidligere år ønsker vi forslag på kandidat til Nord-Trøndelag fylkes<strong>kommune</strong>s kulturpris.<br />
Kulturprisen vil også bli annonsert i pressen og på vår nettside www.ntfk.no.<br />
Nord-Trøndelag fylkes<strong>kommune</strong>s kulturpris er en æresbevisning som markerer den<br />
prisbeløntes særskilte og fremragende innsats for kulturlivet i Nord-Trøndelag.<br />
Med prisen følger et prisbeløp.<br />
For 2010 er dette beløpet kr 30.000.<br />
Saksbehandler: Rannveig Skaufel<br />
Saksnr.: 10/04803-1<br />
Arkiv: 60<br />
Dato: 30.8.2010<br />
Kulturprisen kan tildeles en person eller organisasjon. Prisen kan etter særskilt vurdering<br />
tildeles en gruppe personer der et samarbeid om den kulturinnsatsen som begrunner<br />
tildelingen gjør dette naturlig.<br />
Med forslaget til kandidat skal følge en begrunnelse fra forslagstiller, samt beskrivelse av<br />
kandidatens N.irke for fremme av kulturlivet i Nord-Trøndelag.<br />
Alle nominasjoner behandles fortrolig.<br />
Frist for å nominere priskandidater for 2010 er 20. oktober.<br />
Forslag sendes til:<br />
Fylkeskultursjefen i Nord-Trøndelag, Fylkets Hus, Postboks 2560, 7735 Steinkjer, eller på<br />
epost: ostmottak ntfk.no<br />
Med hilsen<br />
a nhild<br />
fylkeskultursjef<br />
tt<br />
Vedlegg: 1. Statutter for kulturprisen<br />
2. Liste over tidligere års prisvinnere
Nord-Trøndelag fylkes<strong>kommune</strong>s kulturpris 2010<br />
Liste over adressater som får tilsendt brev ang. nominasjon:<br />
Folkebibliotekene i Nord-Trøndelag<br />
Kulturkontorene i <strong>kommune</strong>ne i Nord-Trøndelag<br />
MiNT, Inderøy Kulturhus, 7670 Inderøy<br />
NOKU v/Kåre Bjerkan, Inderøy <strong>kommune</strong>, 7670 Inderøy<br />
Nord-Trøndelag fylkesbibliotek, Dampsaga, 7725 Steinkjer<br />
Nord-Trøndelag Fylkesgalleri, Kulturhuset, 7800 Namsos<br />
Nord-Trøndelag Fylkeslag av NKLF, Britt-Inger Sellæg, Høknesnes, 7800 Namsos<br />
Nord-Trøndelag Teater, Stiklestad, 7650 Verdal<br />
Nord-Trøndelag Teatersamlag, Stiklestad, 7650 Verdal<br />
Nord-Trøndelag Barne- og Ungdomsråd, Fylkets Hus<br />
Nord-Trøndelag Bondelag, Hamnegt. 36, 7725 Steinkjer<br />
Nord-Trøndelag Bonde og småbrukerlag, Skolegt. 12, 7713 Steinkjer<br />
Nord-Trøndelag Bygdekvinnelag, Hamnegt. 36, 7725 Steinkjer<br />
Nord-Trøndelag Husflidslag, v/Ashild Stangvik, Soltun, 7985 Foldereid<br />
Nord-Trøndelag fylkeslag av NHF v/Odd Fjerstad, Bomveien 3, 7725 Steinkjer<br />
Nord-Trøndelag Idrettskrets, Postboks 2519, 7729 Steinkjer<br />
Nord-Trøndelag Kulturvernrad, v/Jakob Bjerkem, Bjerkem, 7718 Steinkjer<br />
Norske Kvinners Sanitetsforening Nord-Trøndelag, Wigdis Geving, Kongshaugveien 14,<br />
7500 Stjørdal<br />
Norsk Musikkråd Nord-Trøndelag, Fylkets Hus<br />
Norsk Revyfaglig Senter, 7977 Høylandet<br />
Norske Kunsthåndverkere Midt-Norge, Fjordgata 11, 7010 Trondheim<br />
FF0 v/Kari Frøseth, Ogndalsveien 2, 7713 Steinkjer<br />
Eldrerådet, Fylkets Hus, her<br />
Rådet for likestilling av funksjonshemmede Fylkets Hus, her<br />
Voksenopplæringsforbundet i Nord-Trøndelag, Fylkets Hus, her<br />
Stiklestadmuseene, v/SNK, 7650 Verdal<br />
Namdal Fylkesmuseum, v/Kystmuseet, 7900 Rørvik<br />
Falstadsenteret, 7620 Skogn<br />
Saemien Sijte, 7760 Snåsa<br />
Dampsaga Kulturhus, 7725 Steinkjer<br />
Festiviteten, 7600 Levanger<br />
Inderøy Kulturhus, 7670 Inderøy<br />
Namsos Kulturhus, 7800 Namsos<br />
Nærøy Kulturhus, 7970 Kolvereid<br />
Side 2
Vår ref: 2005/00923-4<br />
Arkiv: 015<br />
Dato: 01.04.2005<br />
Statuetter for Nord-Trøndelag fylkes<strong>kommune</strong>s kulturpris<br />
Vedtatt av ftlkestinget 03.03.05<br />
§ 1 Formål<br />
Nord-Trøndelag fylkes<strong>kommune</strong>s kulturpris er en æresbevisning som markerer den prisbeløntes<br />
særskilte og fremragende innsats for kulturlivet i Nord-Trøndelag.<br />
§ 2 Prisen<br />
Kulturprisen er en skulptur utført av kunstneren Nils Aas, samt diplom.<br />
Prisen skal bære fylkesvåpenet og inskripsjonen<br />
"Nord-Trøndelag fylkes<strong>kommune</strong>s kulturpris, år 20..."<br />
Med prisen følger dessuten et prisbeløp. Prisbeløpets størrelse avgjøres av fylkesrådet i<br />
framleggelse av spesifikasjonen av årsbudsjettet.<br />
§ 3 Tildeling<br />
Kulturprisen kan tildeles en person eller en organisasjon. Prisen kan etter særskilt vurdering<br />
tildeles en gruppe personer der et samarbeid om den kulturinnsatsen som begrunner tildelingen<br />
gjør dette naturlig.<br />
Tildeling av kulturprisen bestemmes ved vedtak i fylkestingets tildelingskomite.<br />
Kulturprisen skal normalt deles ut hvert år. Fylkestingets tildelingskomite kan bestemme å<br />
unnlate å dele ut prisen dersom det ikke foreligger forslag om verdig kandidat.<br />
Vedtak om pristildeling skal begrunnes.<br />
§ 4 Utlysing, nominasjon<br />
Kulturprisen utlyses hvert år på høvelig måte med frist for nominasjoner 1 oktober.<br />
Kandidater til prisen fremmes ved begrunnet nominasjon fra enkeltpersoner eller<br />
organisasjoner.<br />
Prisen kan gis til kandidat som fylkestingets tildelingskomite sjøl nominerer.<br />
Alle nominasjoner er fortrolige og skal ikke offentliggjøres.<br />
§ 5 Overrekkelse<br />
Overrekkelse av prisen skjer under fylkestingets desemberting.<br />
Behandling av tildelingen skjer i fylkestingets tildelingskomite og offentliggjøring skjer først<br />
ved overrekkelsen.
Nord-Trøndelag fylkes<strong>kommune</strong>s kulturpris - Oversikt over utdelinger:<br />
1982: Ella Holm Bull, Snåsa,<br />
for hennes arbeid med sør-samisk kultur.<br />
1983: Ottar Fiskum, Harran,<br />
for hans innsats for Namdalens musikkliv.<br />
1984: Andreas Gjermstad, Sparbu,<br />
for hans innsats innenfor teaterområdet.<br />
1985: Lornts Heimdal, Sparbu<br />
for hans omfattende og allsidige innsats for nordtrøndersk idrett.<br />
1986: Bjarne Slapgard, Levanger,<br />
for hans omfattende kulturarbeid, spesielt for hans litterære arbeid.<br />
1987: Hilmar Alexandersen, Steinkjer,<br />
for hans omfattende arbeid innen folkemusikk og gammeldans.<br />
1988: Betsy Froseth, Verdal,<br />
for hennes særskilte og fremragende innsats for kulturlivet i fylket,<br />
spesielt innenfor teaterarbeidet.<br />
1989: Kolbjørn Gåsvær, Seierstad,<br />
for hans innsats for kulturlivet i fylket på en rekke områder.<br />
1990: Lornts Mørkved, Høylandet,<br />
- nektet å motta - ingen utdeling.<br />
1991: Barbro-Teatret, <strong>Vikna</strong>,<br />
for sin innsats for kultursamarbeid gjennom amatørteater lokalt,<br />
og for amatørteatervirksomheten generelt.<br />
1992: Nord-Trøndelag 411,<br />
for organisasjonens store og positive arbeid for barn og unge i fylket.<br />
1993: Jon Stokke, Skogn,<br />
for hans allsidige innsats innen husflid, og spesielt for arbeidet med dyrking av lin<br />
og bearbeiding av dette emnet.<br />
1994: "Spelet om Heilag Olav",<br />
som en honnør til alle de som gjennom 40 år har gjort en frivillig innsats for<br />
gjennomføringen av "Spelet om Heilag Olav".
1995: Heidrun Kringen, Hegra<br />
for hennes engasjement i kunst- og kulturarbeid, og spesielt innenfor vevkunsten der<br />
Heidrun Kringen er skapende og kreativ. Det kan vises til kursvirksomhet,<br />
utstillinger, utsmykninger, kirketekstiler, faner, osv.<br />
1996: Hans Rotmo<br />
Rotmo har gjennom sin burleske jordnære poesi formidlet trøndersk kultur og<br />
trøndersk dialekt på en særdeles personlig måte. Han har som få andre bidratt til å<br />
gjøre denne bygdekulturen stueren i "urbane" miljøer, og vært med på å bygge opp<br />
den kulturelle selvtillit.<br />
1997: Ola Hjulstad, Harran<br />
Som forfatter og redaktør av en rekke praktbøker, bøker som spenner over et vidt<br />
spekter, en framifrå kåsør, - han har gjort en særskilt og fremragende innsats for<br />
kulturlivet i Nord-Trøndelag.<br />
1998: Asmund Bjørken, Verdal<br />
Det er ikke få gammaldansmelodier som har kommet fra hans hånd. Han har gjort<br />
seg bemerket innen jazzen, var en foregangsmann når det gjaldt å spille jazz på<br />
trekkspill. Har ledet en rekke band og orkestre opp gjennom årene. Anslagsvis 70-80<br />
sjeler har vært med og spilt fast i en eller annen sammensetning av et "Bjørkens<br />
orkester- - det være seg pop, jazz eller gammaldans.<br />
1999: Norsk Revyfestival, Høylandet<br />
For sin enestående frivillige innsats og sitt engasjement. Med overbevisning de har<br />
presentert bygda og plassert Høylandet som "revyriket". De har utnyttet muligheter<br />
som ligger i revy som helsefremmende tiltak, - og kan vise til<br />
lokalsamfunnsutvikling med grunnlag i "artigkallan-.<br />
2000: Torvald Sund, Levanger<br />
For sin omfattende og allsidige innsats for nordtrøndersk litteratur og teater.<br />
Han skriver ut fra innlevelse og kjærlighet til personer og miljø, bruker ord og<br />
uttrykk som alle kjenner igjen - hans arbeider virker så ekte.<br />
Av genre kan nevnes dikt, noveller, romaner, dramaer, bildebøker og barnebøker.<br />
Sund har også skrevet manus til filmer, skuespill og utespill.<br />
2001: Hildegunn Eggen, Verdal<br />
Skuespiller Hildegunn Eggen er en utøvende kunstner som gjennom en årrekke har<br />
vist svært høg kunstnerisk kvalitet. Gjennom de ulike roller hun har gjort, har hun<br />
vist at hun har et svært mangfoldig uttrykk og behersker mange genre. Hun har hatt<br />
roller i film- og TV-produksjoner, er mye brukt som oppleser i radio, samt at hun<br />
også har lest inn flere lydbøker.<br />
Hildegunn Eggen er kjent for sin gode språkfølelse, sin utrolige tilgjengelighet,<br />
samtidig som hun viser stor tilhørighet til Trøndelag og er seg bevisst sin<br />
opprinnelse.
2002: DDE, Namsos<br />
DDE har gjennom de siste 10 årene bevist at med tro, og med vilje til å stå på, går det<br />
an å bygge en kulturinstitusjon i fylket innen populærmusikk. I tillegg til show og<br />
festmusikk, turnerer DDE med julekonserter, kirkemusikk, barnehage- og<br />
skolekonserter osv. Flere av sangene de har utgitt har blitt allemannseie som brukes<br />
jevnlig, - de synges som allsanger, er arrangert for kor og korps osv. Med en bevisst<br />
profil basert på seriøsitet og målbevisst kvalitetssatsing, har gruppen befestet sin<br />
posisjon som utøvere på et nasjonalt høyt nivå.<br />
2003: Hans Magnus Ystgaard, Steinkjer<br />
Hans Magnus Ystgaard, med sin mangfoldige og kvalitative produksjon og sitt<br />
kulturelle og menneskelige engasjement, har hele sitt voksne liv vært bredt kulturelt<br />
engasjert. Av sentrale områder kan nevnes litteratur, teater, språk, historie. Han<br />
skriver historiske utredninger, og han bruker sin historiske kunnskap og innsikt i<br />
dramadiktning. Hans fremste redskap er og har vært det skrevne og talte ord, og han<br />
har brukt ulike medier: Bøker, radioteater, teaterscener inne og i friluft, avisartikler,<br />
årbokartikler m.v.<br />
2004: Torunn Herje, Rørvik<br />
For mangeårig målbevisst arbeid og engasjement for et senter for kystkultur, reiseliv<br />
og formidling av kystkulturarven i Nord-Trøndelag. Hennes utrettelige innsats har<br />
gitt resultater det største av dem alle, Kystkultursentret Norveg.<br />
2005: Anne Karin Furunes, Stjørdal<br />
Anne-Karin Furunes, nordtrøndersk billedkunstner av internasjonalt format, er den<br />
første billedkunstner som har mottatt Nord-Trøndelag fylkes<strong>kommune</strong>s kulturpris.<br />
Hennes kunst er gjerne store bildeformat, med utgangspunkt i fotografiet. Ved å<br />
hulle ut lerret og stålplater med ulike hammerstørrelser danner hun skygger, som på<br />
lang avstand gir forskjellige menneskelige uttrykk.<br />
Hun er en kunstner av stort format, med utstillinger i de fremste galleriene i Norge.<br />
I tillegg er Anne Karin Furunes' kunst også innkjøpt i mange utenlandske gallerier<br />
og museer. Hun er professor ved kunstakademiet i Trondheim og virker som en<br />
inspirator og kunnskapsbase for unge som søker utdanning på fagfeltet i regionen.<br />
2006 Åge Aleksandersen<br />
En folkekjær artist som med stor kunstnerisk kraft og integritet over lang tid har<br />
formidlet likeverd og toleranse. Det kan vises til en enestående musikkproduksjon<br />
og mange konserter, alene eller sammen med lokale kor og korps, der flere av<br />
aktørene er rekruttert fra musikklivet i Nord-Trøndelag. I dag er vokalisten,<br />
gitaristen og komponisten Åge Aleksandersen regnet for å være Norges ukronede<br />
rockekonge. Han er mannen bak den norske populærmusikkens nasjonalsang "Lys<br />
og varme".<br />
Åge Aleksandersen har mottatt mange priser og er også utnevnt til Ridder av 1.<br />
klasse. Den Kongelige St. Olavs Orden, for sin innsats for norsk musikk- og<br />
kulturliv.
2007 Arnulf ilaga<br />
Det finnes vel ingen som har lagt ned så mye arbeid for amatorteatret og det<br />
profesjonelle teatret i Nord-Trøndelag, som Arnulf Haga. Historien om Arnulf Haga<br />
handler om en uoppslitelig innsats, kunnskap og engasjement i de kunstneriske<br />
miljøene. En kombinasjon som gjør han ettertraktet som instruktør, regissør,<br />
teaterutvikler og kulturentreprenør over hele landet. Han har stor kunnskap om alle<br />
delene av en teaterproduksjon og jobber veldig nært med både komponister,<br />
manusforfattere, sceneografer, kort sagt alle som er involvert.<br />
Arnulf Haga er utvilsomt den i fylket som har sørget for at flest teatertalent er blitt<br />
oppdaget, og at talentene på grunn av hans ekstreme nærvær, hans smittende<br />
engasjement og kunnskap, har fått gode nok opplevelser til at de har satset på teater<br />
profesjonelt. Arbeidet for å styrke samarbeidet mellom amatører og profesjonelle i<br />
fylket får også stor oppmerksomhet.<br />
Han er også en glimrende skribent, og opplevelsesrike produksjoner er mange.<br />
2008 Steinvikholm Musikkteater<br />
Siden Musikkteatret ble etablert i 1992 har det på et bemerkelsesverdig vis greid å<br />
skape engasjement både lokalt, regionalt og nasjonalt. Det har også blitt lagt merke<br />
til utenfor landets grenser. Et samlet publikumstall på nært 80.000 og status som<br />
distriktsopera forteller i klartekst at det er utført en formidabel jobb.<br />
Nasjonalt har Steinvikholm Musikkteater hatt en vesentlig betydning for interessen<br />
for opera og rekruttering til operamiljøet, samtidig som det har gitt viktige oppgaver<br />
til profesjonelle operasangere.<br />
Lokalt har operaen skapt et engasjement og samarbeid som når langt ut over<br />
scenekanten. Operaen og musikkteatret har vunnet en sterk posisjon hos mange<br />
nærings-/samfunnsaktoerer i Stjørdal og regionen ellers.<br />
Steinvikholm Musikktcater har gjennom sitt mangeårige, inkluderende arbeid vist i<br />
praksis at god kunst og god kultur bygger gode samfunn.<br />
2009 Bjarne Fiskum<br />
Bjarne Fiskum er blant de fremste i Norge som fiolinist, pedagog og dirigent. Hans<br />
musikalske evner og talenter førte han til studier i Oslo, Stockholm, Wien og<br />
København. Etter endt utdanning ble han ansatt i Oslo Filharmoniske Orkester der<br />
han debuterte som solist i 1965 og var 2. konsertmester fram til 1973. Med<br />
entreprenorskapsevner etablerte han i 1977 Det Norske Kammerorkester og i 1988<br />
stiftet han TrondheimSolistene og var kunstnerisk leder der til 2001. Han var sentral<br />
i oppbyggingen av Nord-Trøndelag Kammerorkester som han ledet i 5 år. Det er<br />
ikke få nordtrøndere som gjennom de siste tiårene har opplevd Fiskums pedagogiske<br />
og kunstneriske egenskaper, både innenfor fritidsmusikklivet og alle de som har<br />
valgt en profesjonell karriere.
NORD-TWNDELAG<br />
FYLKESKOMMUNE<br />
Saksbehandler: Tove Lofthus<br />
Saksnr.: 08/01071-13<br />
Arkiv: 653<br />
Dato: 28.9.2010<br />
C(1 Ugradert<br />
Kommunene i Nord-Trøndelag<br />
v/ rådmann, kulturansvarlig og planansvarlig<br />
Fylkesmannen<br />
Nord-Trøndelag Kulturvernråd<br />
Orientering om Nord-Trøndelag fylkes<strong>kommune</strong>s prioriteringer i<br />
kulturminneforvaltningen<br />
Nord-Trøndelag fylkes<strong>kommune</strong> vil med dette informere berørte parter om<br />
fylkes<strong>kommune</strong>ns nødvendige prioritering av arbeidsoppgaver innenfor<br />
kulturminneforvaltningen i 2010-2011.<br />
Etter at fylkes<strong>kommune</strong>n fikk delegert ansvar og myndighet etter kulturminneloven<br />
har det over tid oppstått et kapasitetsproblem i spriket mellom statlige forventninger<br />
og regionale ressurser i kulturminneforvaltningen.<br />
I tillegg kommer en positiv økt interesse regionalt for kulturminnevern fra eiere av<br />
kulturminner, lag- og organisasjoner og et ellers interessert publikum.<br />
Kommunene i Nord-Trøndelag ble i brev av 31.03.2009 informert om<br />
fylkes<strong>kommune</strong>ns prioriteringer i kulturminneforvaltningen. Spriket mellom de statlige<br />
forventningene og tilgjengelige regionale ressurser i Nord-Trøndelag er så stort at en<br />
streng prioritering av arbeidsoppgaver fremdeles er nødvendig.<br />
Prioritering innenfor nyere tids kulturminner<br />
Innenfor forvaltningsområdet nyere tids kulturminner, vil fylkes<strong>kommune</strong>n i 2010-<br />
2011 innenfor eksisterende ressursramme prioritere de kulturminnene som er vedtatt<br />
fredet etter kulturminneloven.<br />
Fylkes<strong>kommune</strong>n prioriterer oppfølging av private eiere av freda bygninger og<br />
istandsetting av deres bygninger, samt hjelp i søknadsprosesser. Videre vil en<br />
prioritere saker etter Kulturminnelovens §25 ang riving og endringer på bygninger<br />
oppført før 1850.<br />
Tilstandsregistreringen av privateide freda hus har vist et betydelig etterslep på<br />
vedlikeholdet. Oppfølging på dette området forutsetter gode håndverkere, og<br />
fylkes<strong>kommune</strong>n prioriterer derfor tiltak innenfor kompetanseutvikling og<br />
nettverksbygging innenfor tradisjonell byggeskikk.<br />
Noen utvalgte <strong>kommune</strong>r er blitt invitert til samarbeid om utvikling av digitalt<br />
kulturminneatlas på <strong>kommune</strong>nivå med mål om å effektivisere forvaltningsområdets<br />
drift både for <strong>kommune</strong>ne og fylkes<strong>kommune</strong>n.<br />
Postadr: Fylkets Hus, 7735 Steinkjer Telefon: 74 11 10 00<br />
Besøksadr: Seilmakergt. 2, Steinkjer Telefax: 74 11 10 51<br />
E-post: postmottak@ntfk.no<br />
Org.nr. 938 967 091 Hjemmeside: www.ntfk.no
Oppgaver som ikke vil bli rioritert innenfor nyere tids kulturminner i 2010-2011:<br />
1. Rådgiving til private eiere av hus som ikke er fredet etter kulturminneloven<br />
som henvender seg til fylkes<strong>kommune</strong>n<br />
2. Fylkes<strong>kommune</strong>n følger ikke opp nasjonale verdier i plan- og byggesaker<br />
innenfor nyere tids kulturminnevern, delegert til fylkes<strong>kommune</strong>n i 1990.<br />
3. Samarbeid og oppfølging av <strong>kommune</strong>ne vedrørende uttalelser til<br />
<strong>kommune</strong>planer, reguleringsplaner og byggesaker, landbruk og SMILtilskuddsaker<br />
4. Oppfølging av kulturmiljøene Levanger og Sør-Gjæslingan samt "Verneplan<br />
for kulturmiljø".<br />
5. Oppfølging av freda bygninger eid av det offentlige<br />
6. Utviklingsprosjekter og formidling som ikke er knyttet til<br />
håndtverkskompetanse<br />
7. Høringsuttalelser i forbindelse med saker etter naturvernloven, seterforskriften<br />
osv.<br />
8. Høringsuttalelser og uttalelser til henvendelser fra staten<br />
Prioriteringer for automatisk freda kulturminner<br />
Innenfor forvaltningen av automatisk freda kulturminner vil fyIkes<strong>kommune</strong>n i<br />
2010-2011 prioritere arbeidet med systematiske registreringer i samarbeid med<br />
<strong>kommune</strong>ne, med mål om effektivisering av forvaltningen. Nitten <strong>kommune</strong>r har alt<br />
gjennomgått en systematisk registrering av fornminner, og fem nye <strong>kommune</strong>r får<br />
tilbud om en slik registrering i 2011.<br />
Oppgaver som ikke vil bli rioritert innenfor eldre tids kulturminner i 2010-2011:<br />
1. Enkle dispensasjonssaker etter PBL § 7 (§9 i ny plan- og bygningslov) i<br />
<strong>kommune</strong>r som er ferdig registrert i Askeladden (htt ://askeladden.ra.no)<br />
2. Arbeidet med tilrettelegging og skjøtsel følges bare opp gjennom<br />
prosjektorganisering og gjennom hjelp til eiere i søknadsprosesser.<br />
I tillegg vil arbeidet med saker som oversendes Riksantikvaren etter KML § 8.4 og<br />
8.1 forenkles.<br />
Som en konsekvens av prioriteringene ovenfor bes <strong>kommune</strong>ne om kun å sende<br />
fylkes<strong>kommune</strong>n dispensasjons-saker på høring dersom en eller flere av følgende<br />
forhold er tilstede:<br />
Tiltaket kommer nærmere kjent freda kulturrninne enn 100 meter.<br />
Tiltaket er større enn 1 mål.<br />
Tiltaket gjelder samdriftsfjøs eller liknende bygg.<br />
Tiltaket ligger innafor områder definert som kulturmiljø (verneplan for<br />
kulturmiljø) eller er avsatt som spesielt utvalgt kulturlandskap<br />
Tiltaket er av en slik karakter at <strong>kommune</strong>n ber regional kulturminnemyndighet<br />
om faglig råd<br />
Vi håper på forståelse for nødvendigheten av vår prioritering ut i fra de ressurser<br />
kulturminneforvaltning i Nord-Trøndelag har tilgjengelig.<br />
Med hilsen<br />
Ragn d Kvalø<br />
Fylkeskultursjef OW‘ ve Lofth s<br />
ulturrådg. er / nestleder<br />
Side 2
Kopi: Riksantikvaren, Dronningensgt. 13, Postboks 8196 Dep., 0034 Oslo<br />
Såmediggi/Sametinget, Åvjovårgeaidnu 50, 9730 Karasjok/Kårå§johka<br />
Miljødepartementet, Myntgata 2, 01 51 Oslo Institutt for arkeologi og<br />
kulturhistorie, Vitenskapsmuseet NTNU, 7491 Trondheim<br />
Side 3
BIO<br />
<strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong><br />
Kontrollutvalget for omsetning a‘ alkohol<br />
v/Roger Andersen<br />
Postboks 133. Sentrum,<br />
7901 RØRVIK<br />
Arkivkode<br />
A00602-0915<br />
SKJENKEKONTROLLEN I NAMDAL<br />
Avd./saksbeh.<br />
SKN/lbs<br />
Namsos, 30.09.2010<br />
Deres ref<br />
BEFARINGSRAPPORT, KONTROLL MED OMSETNINGEN AV ALKOHOL<br />
Oversender kopi av befaringsrapport etter kontroll den 31.08.10 ved ett skjenkested i <strong>Vikna</strong><br />
<strong>kommune</strong>.<br />
Under kontrollen fant kontrolløren ingen brudd på alkoholloven eller forskriften.<br />
Rapporten og en orientering om uttalelsesrett ble oversendt skjenkestedet den 02.09.2010 med frist<br />
for uttalelse den 23.09.2010. Skjenkekontrollen i Namdalen har ikke mottatt kommentar på<br />
rapporten fra bevillingshaveren innen utløp av svarfristen.<br />
Med vennlig hilsen<br />
Liv Strømmen<br />
Avdelingsleder<br />
Vedlegg: Befaringsrapport<br />
Kopi til: Helse og sosialsjef Bjørnar Tollefsen<br />
Postadresse Besoksadresse<br />
Postboks 433. Sentrum. 7801 Namsos Axel Sellægs vei 3. 7800 Namsos<br />
Organisasjonsnr.: 986 532 145 Bankgiro: 8671.85.12125<br />
E-post: ,tr Innien Web:<br />
Telefon: 74 21 24 50<br />
Telefaks: 74 21 24 69<br />
Mobil: 951 05 317
SKJENKEKONTROLLEN I NAMDALEN 2<br />
RAPPORT ETTER SKJENKEKONTROLL VED YTRE NAMDAL<br />
Namsos, 02.09.2010<br />
CATERING SA<br />
Rapportens mottaker:<br />
Kopi av rapporten sendes til <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> og skal i<br />
Ytre Namdal Catering SA v/ Kim Gøran Arnø etterkant behandles av Kontrollutvalget for omsetning av<br />
Postboks 76, Sentrum alkohol<br />
7901 RØRVIK<br />
Foretaksnummer: 994185810<br />
Kontrolldato: 31.08.10 Kontrollert av: Jon Jarholm (si n.)<br />
Kontroll nr.: 2/10<br />
Frist for innsendelse av kommentar: 23.09.2010 Stedets re resentant: Kim Arno (sign.)<br />
TIDLIGERE OBSERVASJONER<br />
25.02.10: Det ble utført en åpen kontroll i form av samtale med bevillingshaveren. Han ta to mulige arrangement<br />
i vår/sommer, og det vil bli søkt om bevilling for begge arrangementene. Ellers ingen planlagte arrangement i<br />
lokalene. Hovedgeskjeft er catering.<br />
OBSERVASJONER VED DENNE KONTROLLEN<br />
Det ble utført en åpen kontroll i form av samtale med bevillingshaveren. Ytre Namdal Catering driver kun med<br />
cateringvirksomhet for tiden, og har ikke hatt arrangement de siste 2 måneder som har omfattet skjenking av<br />
alkoholholdige drikkevarer. Mulige arrangementer ved Rørvik Rorbuer, men det vil bli søkt om bevilling for<br />
hvert enkelt arrangement.<br />
SKJENKEKONTROLLENS KOMMENTAR<br />
Etter utført kontroll har saksbehandler ved Skjenkekontrollen i Namdalen følgende kommentar:<br />
Skjenkekontrollen har etter utført kontroll ingen ting å utsette på stedets praktisering av skjenkeretten.<br />
Har De kommentarer til denne rapporten, sendes den til Skjenkekontrollen i Namdalen v/Liv Strømmen,<br />
Serviceboks 1026, 7809 Namsos innen 23.09.2010.<br />
Med vennlig hilsen<br />
Liv Strømmen<br />
Avdelingsleder<br />
Kopi til: Kontrollutvalget for omsetning av alkohol, v/Sosialleder, Postboks 133, Sentrum, 7901 RØRVIK<br />
Kopi til: Helse og sosialsjef Bjørnar Tollefsen
MØTEDATO: 07.09.10<br />
PEDAGOGISK-PSYKOLOGISK TJENESTE<br />
FOR YTRE NAMDAL<br />
STYRET FOR PPT<br />
UTSKRIFT AV MØTEBOKA<br />
SAKSNR.: 10/10 SAKSBEHANDLER: Heidi F. Volden<br />
SAK:<br />
KOMPETANSEHEVINGSPLAN<br />
Dokumenter — utsendt:<br />
Ingen<br />
Dokumenter — ikke utsendt:<br />
Ingen<br />
Bakgrunn:<br />
Styret har bedt om at det utarbeides en kompetanseplan for kontoret. Det er nødvendig i<br />
forhold til eventuell støtte til videreutdanning/etterutdanning hos ansatte i årene framover.<br />
Kontoret har hatt behov for mer testkompetanse blant ansatte. Dette har blitt prioritert, og alle<br />
saksansvarlige har deltatt på kurs og sertifiseringer på tester som WISC-IV Leiter-R og<br />
LOGOS. Kontoret har en ansatt som er utdannet PMTO-veileder, samt at kontoret har<br />
veiledningskompetanse på systemretta arbeid i skoler, PALS.<br />
Framtidig kompetansebehov vil være innenfor:<br />
Opprettholde kompetanse innenfor PALS som er en systemretta modell<br />
Opprettholde kompetanse innenfor PMTO<br />
Oppdatering innenfor HK-data (kontorets klientprogram)<br />
Lese- og skrivevansker og språkvansker<br />
Autisme/asperger og samspillvansker<br />
Sosiale og emosjonelle vansker<br />
Testkompetanse, oppdatering og innføring i eventuelt nye tester<br />
Saksbehandling, forvaltning og lovverk<br />
Sakkyndighet - spesialundervisning<br />
Rådgivning - veiledning<br />
Master i pedagogisk-psykologisk rådgivning<br />
Administrasjon og ledelse
Innstilling:<br />
Saken legges fram til drøfting.<br />
Vedtak:<br />
Styret drøftet saken og innspillene som kom fram tdmed i videre arbeid med kompetanseplan.<br />
Kolvereid, 21.09.10<br />
F ni(6_<br />
Heidi F. Volden<br />
kontorleder/sekr.<br />
Går til: Leka <strong>kommune</strong>, <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>, Nærøy <strong>kommune</strong>, Nord-Trøndelag<br />
fylkes<strong>kommune</strong> v/ Ytre Namdal videregående skole
MØTEDATO: 07.09.10<br />
SAK:<br />
BUDSJETT 2011<br />
PEDAGOGISK-PSYKOLOGISK TJENESTE<br />
FOR YTRE NAMDAL<br />
SAKSNR.: 11/10 SAKSBEHANDLER: Heidi F. Volden<br />
Dokumenter — utsendt:<br />
Forslag til budsjett 2011 fra kontorleder<br />
Dokumenter — ikke utsendt:<br />
Ingen<br />
STYRET FOR PPT<br />
UTSKRIFT AV MØTEBOKA<br />
Bakgrunn:<br />
Budsjettforslaget har tatt utgangspunkt i videreføring av dagens drift. Det er budsjettert med 4<br />
fagstillinger. Det er tatt hensyn til endringer av lønn i forhold til årets lønnsoppgjør.<br />
Det framlagte budsjettforslaget for 2011 er basert på 4 fagstillinger, 400 %. Videre 40 %<br />
kontorstilling og 10 % renholdsstilling.<br />
Kommentarer til noen av busjettpostene:<br />
65000 Styret for PPT<br />
Videreføring av samme nivå som inneværende år.<br />
65100 Pedagogisk psykologisk tjeneste<br />
Det er styrevedtak på at fagansatte skal lønnes tilsvarende hva de ville fått i<br />
undervisningsstilling, jmf. Hovedtariffavtalens tabell over minstelønn for stillinger i<br />
kapitel 4. Leders funksjonstillegg er vedtatt på kr 30.000, styresak 16/09.<br />
11001 Abonnement aviser tidsskrifter<br />
Denne posten sammenfaller med 11400. Av praktiske grunner er alt budsjettert på<br />
post 11001.<br />
11600 Bilgodtgjørelse, diett og nattillegg<br />
Posten sammenfaller med 11700 og 11710. Det er valgt å spesifisere beløpene mer.<br />
Post 11600 er redusert med kr 40.000, mens post 11710 er økt tilsvarende. Samlet<br />
budsjetterte utgifter til postene 11600, 11700 og 11 710 er uendret.
13500 Kjøp av tjenester fra andre <strong>kommune</strong>r<br />
PPT og Nærøy <strong>kommune</strong> har inngått avtale på kjøp av tjenester, styresak 18/09.<br />
Samlet pris for tjenester som omfatter økonomi og IT er satt til kr 25.000 per år.<br />
Refusjoner fra <strong>kommune</strong>ne og fylkes<strong>kommune</strong>n<br />
PPT for Ytre Namdal finansieres av <strong>kommune</strong>ne Leka, <strong>Vikna</strong>, Nærøy og Nord-Trøndelag<br />
fylkes<strong>kommune</strong>. Fylkes<strong>kommune</strong>n dekker 39 % av gjennomsnittlig fagstilling ved kontoret<br />
(avtale fra mars 2005). Fordelingen mellom <strong>kommune</strong>ne er i forhold til elevtall per<br />
01.10.09(GS I). Fordelingen justeres når elevtallet per 01.10.10 er kjent — gir i praksis små<br />
endringer i kroner. I budsjettforslaget 2011 er det lagt til grunn et elevtall på 1341. Dette er<br />
fordelt med 49 på Leka <strong>kommune</strong>, 610 på <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> og 682 på Nærøy <strong>kommune</strong>.<br />
Momskompensasjon<br />
Dette er et nullsumspill som ikke påvirker driften. Beløpene i budsjettet er basert på<br />
beregninger gjort av økonomisjefen i Nærøy <strong>kommune</strong>.<br />
Innstilling:<br />
Styret vedtar framlagt forslag til budsjett 2011 for PPT. Forslaget oversendes <strong>kommune</strong>ne og<br />
fylkes<strong>kommune</strong>n for innarbeiding i deres respektive årsbudsjett.<br />
Vedtak:<br />
Som innstilling.<br />
Kolvereid, 21.09.10<br />
4eIcki F r)(CUki<br />
Heidi F. Volden<br />
kontorleder/sekr.<br />
Går til: Leka <strong>kommune</strong>, <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>, Nærøy <strong>kommune</strong>, Nord-Trøndelag<br />
fylkes<strong>kommune</strong> v/ Ytre Namdal videregående skole
PPT FOR YTRE NAMDAL<br />
BUDSJETT 2011<br />
Budsjett<br />
2011<br />
Budsjett<br />
2010<br />
Regnskap<br />
2009<br />
PPT<br />
Styret for PPT<br />
10800 650 65000 Godtgjørelse styret 15 000 15 000 12 000<br />
10960 650 65000 Gruppelivs- og ulykkesforsikringspr.<br />
10990 650 65000 Arbeidsgiveravgift 765 765 612<br />
11151 650 65000 Bevertning 1 000 1 000 946<br />
11600 650 65000 Bilgodtgjørelse, diett og nattillegg 3 000 3 000 3 220<br />
11710 650 65000 Reiseutgifter 1 000 1 000<br />
14290 650 65000 Merverdiavgift utenfor MVA-lov<br />
SUM DRIFTSUTGIFTER 20 765 20 765 16 778<br />
17290 650 65000 Kompensasjon moms løpende drift<br />
17300 659 65000 Refusjon fra Nord-Trøndelag fylkesk. 2 025 1 817 1 468<br />
17502 650 65000 Refusjon fra Leka <strong>kommune</strong> 685 757 611<br />
17501 650 65000 Refusjon fra <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> 8 525 8 396 6 784<br />
17504 650 65000 Refusjon fra Nærøy <strong>kommune</strong> 9 531 9 795 7 915<br />
SUM DRIFTSINNTEKTER 20 765 20 765 16 778<br />
NETTO DRIFTSUTGIFTER<br />
Pedagogisk-psykologiske tjenester<br />
10100 650 65100 Lønn i faste stillinger 1 900 000 1 820 000 1 820 876<br />
10101 650 65100 Annen lønn<br />
10106 650 65100 Lønn faste stillinger sekretærer 135 000 130 000 128 025<br />
10900 650 65100 Arbeidsgivers andel pensj. KLP 305 000 302 250 280 945<br />
Arbeidsgivers andel pensj. SPK 6 956<br />
10908 650 65100 Gruppelivs- og ulykkesforsikringspr. 3 500 7 000 3 205<br />
10990 650 65100 Arbeidsgiveravgift 119 519 115 222 102 310<br />
11000 650 65100 Kontormateriell 25 000 25 000 15 790<br />
11001 650 65100 Abonnement aviser tidsskrifter 8 000<br />
11220 651 6510 Velferdstiltak 2 000 2 000 1 564<br />
11150 650 65100 Matvarer/bevertning 1 000 1 300<br />
11230 650 65100 Kjøp av tjenester 5 000 5 000<br />
11230 650 65100 Nettverkssamarbeid<br />
11300 650 65100 Post, banktjenester, telefon 20 000 20 000 15 848<br />
11400 650 65100 Annonser, reklame, informasjon 8 000 1 982<br />
650 65100 Stillingsannonser 15 565<br />
11500 650 65100 Opplæring, kurs 35 000 35 000 19 050<br />
11600 650 65100 Bilgodtgjørelse, diett og nattillegg ... 110 000 150 000 94 440<br />
11700 650 65100 Andre reiseutgifter 15 000 15 000 3 294<br />
11710 650 65100 Reise med kompensasjon 40 000 36 152<br />
11850 650 65100 Forsikringer 2 000 2 000 1 180<br />
11950 650 65100 Avgifter, gebyrer, lisenser m.v. 8 000 7 000 6 600<br />
11960 650 65100 Kontingenter 500 350<br />
12000 650 65100 Inventar og utstyr 25 000 20 000 36 224<br />
12400 650 65100 Serviceavtaler og reparasjoner 1 000<br />
13500 650 65100 Kjøp av tjenester Nærøy <strong>kommune</strong> 25 000 20 000 25 000<br />
13700 650 65100 Kjøp av tjenester andre<br />
14290 650 65000 Merverdiavgift utenfor MVA-lov 22 733<br />
SUM DRIFTSUTGIFTER 2 783 519 2 685 472 2 639 389
NETTO DRIFTSUTG1FTER<br />
Budsjett Budsjett Regnskap<br />
2011 2010 2009<br />
17000 650 65100 Refusjon fra staten<br />
17100 650 65100 Refusjon sykepenger 297 210<br />
17101 650 65100 Refusjon fødselspenger<br />
17290 650 65000 Kompensasjon moms løpende drift 22 733<br />
17300 650 65100 Refusjon fra Nord-Trøndelag fylkesk. 271 393 234 979 230 947<br />
17502 650 65100 Refusjon fra Leka <strong>kommune</strong> 91 793 97 872 83 414<br />
17501 650 65100 Refusjon fra <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> 1 142 727 1 085 825 925 424<br />
17504 650 65100 Refusjon fra Nærøy <strong>kommune</strong> 1 277 606 1 266 796 1 079 661<br />
17501 650 65101 Refusjon andre <strong>kommune</strong>r<br />
17700 650 65102 Refusjon fra private<br />
SUM DRIFTSINNTEKTER 2 783 519 2 685 472 2 639 389<br />
Lokaler<br />
10103 650 65200 Lønn i faste stillinger reinholdere 35 000 33 000 32 255<br />
10201 650 65200 Vikarlønn ved sykdom 2 000 2 000<br />
10900 650 65200 Arbeidsgivers andel pensjonspr. KLP 5 700 5 115 4 915<br />
10906 650 65200 Gruppelivs- og ulykkesforsikringspr.<br />
10990 650 65200 Arbeidsgiveravgift 2 178 1 889<br />
11201 650 65200 Papir og plast 1 000 1 000 100<br />
11202 650 65200 Elektrisk forbruksmateriell 1 000 1 000<br />
11203 650 65200 Reinholdsartikler og vaskemidler .... 1 000 1 000 165<br />
11500 650 65200 Opplæring, kurs<br />
11800 650 65200 Energi 30 000 25 000 20 964<br />
11901 650 65200 Leie av lokaler 90 000 90 000 83 280<br />
12500 650 65200 Materialer til vedlikehold 1 000<br />
14290 650 65000 Merverdiavgift utenfor MVA-lov 26 127<br />
SUM DRIFTSUTGIFTER 167 878 159 115 169 695<br />
17290 650 65000 Kompensasjon moms løpende drift 26127<br />
17300 650 65000 Refusjon sykepenger<br />
17300 650 65200 Refusjon fra Nord-Trøndelag fylkesk. 16 368 13 923 14 848<br />
17502 650 65200 Refusjon fra Leka <strong>kommune</strong> 5 536 5 799 5 141<br />
17501 650 65200 Refusjon fra <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> 68 920 64 335 57 036<br />
17504 650 65200 Refusjon fra Nærøy <strong>kommune</strong> 77 054 75 058 66 543<br />
SUM DRIFTSINNTEKTER 167 878 159 115 169 695<br />
NETTO DRIFTSUTGIFTER<br />
SUM DRIFTSUTGIFTER PPT<br />
SUM DRIFTSINNTEKTER PPT<br />
2 972 161 2 865 352 2 825 862<br />
2 972 162 2 865 352 2 825 862<br />
Sum ref sykepenger<br />
Sum refusjon Nord-Trøndelag fylke 289 786 250 718 247 263<br />
Sum refusjon Leka <strong>kommune</strong> 98 014 104 428 89 166<br />
Sum refusjon <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> 1 220 171 1 158 557 989 244<br />
Sum refusjon Nærøy <strong>kommune</strong> 1 364 191 1 351 649 1 154 119<br />
Refusjon fra staten 48 860<br />
Refus'on $ ke en er 297 210<br />
Sum refusjon 2 972 162 2 865 352 2 825 862
PPT FOR YTRE NAMDAL<br />
BUDSJETT 2011<br />
Budsjett<br />
2011<br />
Budsjett<br />
2010<br />
Regnskap<br />
2009<br />
10800 650 65000<br />
PPT<br />
Styret for PPT<br />
Godtgjørelse styret 15 000 15 000 12 000<br />
10960 650 65000 Gruppelivs- og ulykkesforsikringspr.<br />
10990 650 65000 Arbeidsgiveravgift 765 765 612<br />
11151 650 65000 Bevertning 1 000 1 000 946<br />
11600 650 65000 Bilgodtgjørelse, diett og nattillegg 3 000 3 000 3 220<br />
11710 650 65000 Reiseutgifter 1 000 1 000<br />
14290 650 65000 Merverdiavgift utenfor MVA-lov<br />
SUM DRIFTSUTGIFTER 20 765 20 765 16 778<br />
17290 650 65000 Kompensasjon moms løpende drift<br />
17300 659 65000 Refusjon fra Nord-Trøndelag fylkesk. 2 025 1 817 1 468<br />
17502 650 65000 Refusjon fra Leka <strong>kommune</strong> 685 757 611<br />
17501 650 65000 Refusjon fra <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> 8 525 8 396 6 784<br />
17504 650 65000 Refusjon fra Nærøy <strong>kommune</strong> 9 531 9 795 7 915<br />
SUM DRIFTSINNTEKTER 20 765 20 765 16 778<br />
NETTO DRIFTSUTGIFTER<br />
Pedagogisk-psykologiske tjenester<br />
10100 650 65100 Lønn i faste stillinger 1 900 000 1 820 000 1 820 876<br />
10101 650 65100 Annen lønn<br />
10106 650 65100 Lønn faste stillinger sekretærer 135 000 130 000 128 025<br />
10900 650 65100 Arbeidsgivers andel pensj. KLP 305 000 302 250 280 945<br />
Arbeidsgivers andel pensj. SPK 6 956<br />
10908 650 65100 Gruppelivs- og ulykkesforsikringspr. 3 500 7 000 3 205<br />
10990 650 65100 Arbeidsgiveravgift 119 519 115 222 102 310<br />
11000 650 65100 Kontormateriell 25 000 25 000 15 790<br />
11001 650 65100 Abonnement aviser tidsskrifter 8 000<br />
11220 651 6510 Velferdstiltak 2 000 2 000 1 564<br />
11150 650 65100 Matvarer/bevertning 1 000 1 300<br />
11230 650 65100 Kjøp av tjenester 5 000 5 000<br />
11230 650 65100 Nettverkssamarbeid<br />
11300 650 65100 Post, banktjenester, telefon 20 000 20 000 15 848<br />
11400 650 65100 Annonser, reklame, informasjon 8 000 1 982<br />
650 65100 Stillingsannonser 15 565<br />
11500 650 65100 Opplæring, kurs 35 000 35 000 19 050<br />
11600 650 65100 Bilgodtgjørelse, diett og nattillegg 110 000 150 000 94 440<br />
11700 650 65100 Andre reiseutgifter 15 000 15 000 3 294<br />
11710 650 65100 Reise med kompensasjon 40 000 36 152<br />
11850 650 65100 Forsikringer 2 000 2 000 1 180<br />
11950 650 65100 Avgifter, gebyrer, lisenser m.v. 8 000 7 000 6 600<br />
11960 650 65100 Kontingenter 500 350<br />
12000 650 65100 Inventar og utstyr 25 000 20 000 36 224<br />
12400 650 65100 Serviceavtaler og reparasjoner 1 000<br />
13500 650 65100 Kjøp av tjenester Nærøy <strong>kommune</strong> 25 000 20 000 25 000<br />
13700 650 65100 Kjøp av tjenester andre<br />
14290 650 65000 Merverdiavgift utenfor MVA-lov 22 733<br />
SUM DRIFTSUTGIFTER 2 783 519 2 685 472 2 639 389
Fordeling av kostnader PPT tjernesten 2011<br />
ppt tjeneste lokaler ppt<br />
Sum dr.utgif 2 783 519 167 878<br />
39 % av en stilling ( 0,39 / 4 stillinger NTFK andel 271 393 16 368<br />
2 512 125 151 510<br />
<strong>Vikna</strong> 610 elever 0,45488441 1 142 727 68 920<br />
Leka 49 elever 0,0365399 91 793 5 536<br />
Nærøy 682 elever 0,50857569 1 277 606 77 054<br />
NTFK 39 % av utg for en stilling 271 393 16 368<br />
Sum finansiering 2 783 519 167 878<br />
Tot. ant. elever YN - <strong>kommune</strong>ne = 1341<br />
Fordelingen mellom <strong>kommune</strong>ne er i forhold til elevtall 110. to år før aktuelt budsjettår<br />
.01.10.2009 ,01.10.2008<br />
Nærøy 682 686<br />
<strong>Vikna</strong> 610 588<br />
Leka 49 53<br />
sum 1 341 1 327
<strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong><br />
Nord-Trøndelag fylkes<strong>kommune</strong><br />
Riksantikvaren<br />
Deres ref<br />
Vedlegg 3<br />
DET KONGELIGE<br />
MILJØVERNDEPARTEMENT<br />
Vår ref<br />
201000948-/ELH<br />
Kongelig resolusjon om fredning av Sør-Gjæslingan kulturmiljø i<br />
<strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>, Nord-Trøndelag fylke<br />
Regjeringen vedtok i statsråd 1. oktober 2010, fredning av Sør-Gjæslingan kulturmiljø.<br />
Vedlagt følger kongelig resolusjon, fredningsforskrift og kart. Vi viser for øvrig til<br />
Miljøverndepartementets internettside:<br />
htt : www.re 'erin en.no nb de md.html?id=614333<br />
Kart og forskrift skal oppbevares i <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>, Nord-Trøndelag fylkes<strong>kommune</strong><br />
og Riksantikvaren.<br />
Forvaltningsmyndighet er tillagt Riksantikvaren eller den Riksantikvaren bestemmer.<br />
Vi ber Riksantikvaren om å avklare delegeringen så snart det er praktisk mulig.<br />
Miljøverndepartementet vil gjøre vedtaket kjent for berørte parter og høringsinstanser.<br />
Departementet vil sørge for kunngjøring i Norsk Lovtidend (avd Illokale og regionale<br />
forskrifter), og tinglysing av fredningen på berørte eiendommer.<br />
ed hilsen<br />
\)\&V<br />
Einar Holtane (e. .)<br />
ekspedisjonssjef Elisabet Haveraaen<br />
seniorrådgiver<br />
Dato - 1 OKT 2010<br />
Postadresse Kontoradresse Telefon Avdeling for Saksbeh andler<br />
Postboks 8013 Dep Myntgt. 2 22 24 90 90 kulturminneforvaltning Elisabet Ilaveraaen<br />
0030 Oslo postrnottak©rnd.dep.no Org no. Telefaks 22 24 58 46
Miljøverndepartementet KONGELIG RESOLUSJON<br />
Miljøvernminister: Erik Solheim<br />
Ref.nr.:<br />
Saksnr: 201000948<br />
Dato:<br />
Kongelig resolusjon om fredning av Sør-Gjæslingan kultunniljø i <strong>Vikna</strong><br />
<strong>kommune</strong>, Nord-Trøndelag fylke<br />
1 Forslag<br />
Miljøverndepartementet legger med dette fram tilråding om fredning av Sør-Gjæslingan<br />
kulturmiljø i <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>, Nord-Trøndelag. Kulturmiljøet utgjør et areal på om lag<br />
14,22 km2, herav 1,39 km2 landareal.<br />
Området som foreslås fredet omfatter det alt vesentlige av gnr. 46, b. nr. 1-5 Sør-<br />
Gjæslingan. Under b. nr. 1 omfatter fredningen festenummer 1-47. Sør-Gjæslingan<br />
kulturmiljø består av over 80 små øyer og holmer, jf vedlagte kart over<br />
fredningsområdet.<br />
Området som omfattes av fredningen, er i arealdelen til <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>s<br />
<strong>kommune</strong>plan for 2010-2014 foreslått båndlagt etter lov om kulturminner. Planen er<br />
vedtatt av planutvalget og formannskapet, og skal opp til endelig vedtak i<br />
<strong>kommune</strong>styret i <strong>Vikna</strong> i løpet av høsten 2010.<br />
Hjemmelsgrunnlag<br />
Denne fredningen er hjemlet i lov om kulturminner, 9. juni 1978, nr. 50, jf § 20. Et<br />
kulturmiljø kan fredes av Kongen for å bevare områdets kulturhistoriske verdi.<br />
Formål<br />
Formålet med fredningen er å ta vare på det særegne fiskeværet Sør-Gjæslingan som<br />
kilde til kunnskap og opplevelse for dagens og framtidas generasjoner. Fredningen skal<br />
sikre at forholdet mellom naturgrunnlag, næring, levekår, samfunn og den historiske<br />
utviklingen av fiskeværet blir bevart for framtida. Spesielt viktig er mangfoldet og<br />
særpreget i bygningsmiljøet, og andre spor i kulturlandskapet etter utnyttelse av havets<br />
ressurser og jordbruksdrift på marginale vilkår. Fredningen skal sikre at framtidig<br />
utvikling skjer i tråd med fiskeværets kulturhistoriske kvaliteter. Både overordnede<br />
trekk i miljøet, enkeltelementer og sammenhengen mellom disse skal bevares.<br />
Fredningen omfatter land og sjøområder, og deres historiske, funksjonelle og visuelle<br />
sammenhenger.<br />
i
Verneverdier<br />
Sør-Gjæslingan er et eksempel på mange hundre års værhistorie langs kyst-Norge. I sin<br />
tid var dette et av de største og viktigste flskeværene sør for Lofoten. Fire-fem tusen<br />
flskere var samlet her i sesongen for skreiflsket. Verdiene er knyttet til et mangfoldig<br />
og særpreget bygningsmiljø som rorbuer, fiskemottak, salteri, trandamperi,<br />
forsamlingshus, skole, brygger, moloer og rekker av fiskehjell samt væreierboligen.<br />
Verneverdiene knytter seg også til andre spor i kulturlandskapet og skal vise de<br />
funksjonelle sammenhenger mellom landareal og hav, dvs menneskers bruk og høsting<br />
av havets ressurser og jordbruksdrift på marginale vilkår.<br />
Brukerinteresser i området<br />
Sør-Gjæslingan var et levende flskevær fram til 1978 da væreieren gikk konkurs. Skolen<br />
ble lagt ned og fraflyttinga skjøt fart. Det er ingen fastboende på Sør-Gjæslingan i dag.<br />
Så godt som samtlige øyer har tidligere vært beitet. De bebodde øyene har i tillegg vært<br />
slått og i noen grad oppdyrket. De øvrige øyene er dominert av lyngheier og myr. I dag<br />
er det en flokk med utegangersau som har vinterbeite på Kirkøya og sommerbeite på<br />
Kyrøyan. Det drives litt sporadisk lyngbrenning på beiteøyene og det slås noe gras på<br />
Flatholmen og på Heimværet, men gjengroing er en utfordring. Det sankes noe dun<br />
men så langt Miljøverndepartementet kjenner til drives det ikke noe uttak av torv eller<br />
sanking av egg i dag.<br />
Etter forhandlinger ble de bebygde øyene overdratt fra konkursboet til <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong><br />
mens ubebygde øyer ble overtatt av Staten ved Miljøverndepartementet. Alle de<br />
privateide husene står på punktfestet tomt. De aller fleste huseierne ønsker å kjøpe<br />
grunnen under og rundt sine hus av <strong>kommune</strong>n. Av den stående bygningsmassen er ca<br />
2/3 i privat eie og Kystmuseet eier om lag 1/3 av de øvrige bygningene. Kystverket og<br />
Telenor eier en bygning hver samt noe infrastruktur. Det er en flskerihavn i Sør-<br />
Gjæslingan samt noen øvrige installasjoner (blant annet sjømerker og fyrlykter) knyttet<br />
til farleder gjennom og i fredningsområdet.<br />
Etter omfattende istandsettingsarbeider fra slutten av 1980-tallet er bygningsmassen i<br />
flskeværet i relativt god stand, men noen få uthusbygninger er i en dårlig forfatning. I<br />
2007 satte Riksantikvaren i gang et istandsettingsprogram for de privateide bygningene<br />
med blant annet omfattende faglig rådgivning og oppfølging. Riksantikvaren har fra og<br />
med 2006 og fram til 2010 bevilget i overkant av 4 mill kr til diverse tiltak på Sør-<br />
Gjæslingan. Bolighusene nyttes til fritidshus mens Kystmuseet Nord-<br />
Trøndelag/Woxengs samlinger driver en sommerbutikk og utleie av rorbuer til turister.<br />
Pr i dag er det fire fiskere som bruker Sør-Gjæslingan som base deler av året. Den<br />
vanligste formen for fiske er garnflske og spesielt vinterflske etter torsk i Gjæslingråsa.<br />
I tillegg foregår det noe krabbe- og reketrålfiske, garn og lineflske og bruk av<br />
laksenøter innen fredningsområdet. I en periode har det også vært dykket etter<br />
kamskjell og det har vært et beskjedent hummerfiske i området. Tidligere ble det<br />
skåret en del tang for hånd. Det har de siste 15 årene vært et generelt forbud mot<br />
2
taretråling i Nord-Trøndelag. Innenfor det foreslåtte fredningsområdet er det et<br />
midlertidig akvakulturanlegg syd for Kyrøyan. I arealdelen for <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>s<br />
<strong>kommune</strong>plan 2010-2014 er dette området avmerket som område for akvakulturanlegg.<br />
Det foregår svært lite turistfiske fra Sør-Gjæslingan.<br />
Konsekvenser for ulike interesser<br />
Forslaget til fredningsbestemmelser skiller mellom bygninger bygd før og etter 1980,<br />
som er tidspunktet for nedleggingen av det gamle fiskeværet. Bestemmelsene er noe<br />
strengere for de bygningene som er oppført før 1980.<br />
Fredningen gir et generelt forbud mot eksteriørmessige endringer. Etablering og<br />
videreføring av næringsvirksomhet som ikke krever eksteriørmessige endringer er<br />
tillatt. Tradisjonell næringsvirksomhet (fiske og jordbruk) er prioritert for å kunne<br />
opprettholde et levende fiskerimiljø. Dette betyr at fiskere som ønsker å etablere ny<br />
landbase i fiskeværet kan få dispensasjon for dette.<br />
Alle de privateide husene står på punktfestet tomt. De aller fleste huseierne ønsker å<br />
kjøpe grunnen under og rundt sine hus av <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> som er grunneier. Basert på<br />
de innhentede festekontrakter Miljøverndepartementet har fått fra <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>, vil<br />
ikke fredningen være til hinder for en eventuell innløsning av festetomtene. Tiltak som<br />
konsekvens av innløsing av festetomtene, som for eksempel markering av<br />
tomtegrenser, oppsetting av gjerder og andre tiltak utendørs, må skje i samsvar med<br />
forskriften.<br />
Eksisterende fiske og havbruk kan fortsette som i dag. Det er innenfor det foreslåtte<br />
fredningsområdet anledning til å drive akvakultur syd for Kyrøyan. Dette er i tråd med<br />
<strong>kommune</strong>planen. I samme område er det også et eksisterende rekefiskfelt.<br />
Kulturmiljøfredningen er ikke til hinder for rekefiske i dette feltet ved Kyrøyan. Av<br />
hensyn til beskyttelse av kulturminner under vann vil taretråling i fredningsområdet<br />
ikke være tillatt. Det forutsettes imidlertid at dette spørsmålet skal kunne vurderes på<br />
nytt, dersom fiskerimyndighetene åpner for taretråling i Nord-Trøndelag i framtida. Pr.<br />
dags dato er det forbud mot taretråling i Nord-Trøndelag.<br />
Fredningsbestemmelsene gir anledning til vedlikehold, skjøtsel og dokumentert<br />
tilbakeføring av hager og hageanlegg. Forskriften har forbud mot nye større fysiske<br />
tiltak og leplanting og fjerning av levende kulturplanter.<br />
Bestemmelsene gir anledning til å ta opp igjen helårs beitebruk på øyene. Av praktiske<br />
hensyn og for å unngå konflikter med hytteboere, gis det anledning til å sette opp<br />
beitegjerder rundt det meste av bebyggelsen på Heimværet, leskur på øyer som skal<br />
vinterbeites, og ledegjerder og landingsplasser på beiteøyer, for sanking og transport av<br />
sau.<br />
3
Da fredningen tar sikte på å opprettholde Sør-Gjæslingan som et funksjonsdyktig<br />
lokalsamfunn gir forskriften anledning til å vedlikeholde og oppgradere den tekniske<br />
infrastrukturen uten å måtte søke om dispensasjon.<br />
Naturmangfoldloven<br />
I henhold til naturmangfoldloven § 7 skal prinsippene i naturmangfoldloven §§ 8-12<br />
legges til grunn som retningslinjer ved utøving av offentlig myndighet, og det skal<br />
framgå av beslutningen hvordan disse prinsippene er tatt hensyn til og vektlagt i<br />
vurderingen av saken. Forvaltningsmålene i §§ 4 og 5 trekkes også inn i<br />
skjønnsutøvingen. De nevnte bestemmelser i naturmangfoldloven skal således inngå<br />
som en integrert del i skjønnsutøvingen ved saksbehandling etter kulturminneloven.<br />
Miljøkonsekvensene av fredningen skal vurderes i et helhetlig og langsiktig perspektiv,<br />
der hensynet til den planlagte fredningen og eventuelt tap eller forringelse av<br />
naturmangfoldet på sikt avveies. Staten er grunneier i fredningsområdet og prinsippene<br />
i §§ 8-12 gjelder da for den konkrete eiendomsforvaltningen, herunder for skjøtsel.<br />
Etter § 8 i naturmangfoldloven skal offentlige beslutninger som berører<br />
naturmangfoldet så langt det er rimelig, bygge på vitenskapelig kunnskap om arters<br />
bestandssituasjon, naturtypers utbredelse og økologiske tilstand, samt effekten av<br />
påvirkninger.<br />
Kunnskapsgrunnlaget om naturforholdene på Sør-Gjæslingan er begrenset. I<br />
Direktoratet for naturforvaltnings naturbase er det registrert stortareskog og<br />
skjellsandområder av svært høy og viktig verdi i området. Kystlynghei og slåttemark i<br />
ulike faser av gjengroing finnes på fiere av øyene, jf. skjøtselsplanen. Kystlynghei og<br />
slåttemark er i sterk tilbakegang, både internasjonalt og i Norge. Slåttemark er foreslått<br />
som utvalgt naturtype etter naturmangfoldloven. Som Fylkesmannen i Nord-Trøndelag<br />
bemerker i sin uttalelse til handlingsplanen for slåttemarker i fylket er kunnskapen<br />
mangelfull og bør komplementeres, men pr dags dato kjenner ikke<br />
Miljøverndepartementet til at slåttemarkene i Sør-Gjæslingan har regional eller nasjonal<br />
verdi. Det er gjort registreringer av lunde, krykkje, makrellterne, teist og tyvjo i<br />
området. Alle artene er på Norsk rødliste 2006. De tre første er klassifisert som sårbare,<br />
mens de to siste er klassifisert som nær truet. Offisielle registreringer som finnes over<br />
fuglelivet i området er relativt begrenset.<br />
Når det gjelder det marine og terrestriske artsmangfoldet for øvrig finnes det relativt få<br />
registreringer i naturbasen. Miljøverndepartementet er ikke kjent med at det er<br />
registrert planter, sopp eller insekter som står oppført på Norsk rødliste 2006.<br />
Vernebestemmelsen gir ikke anledning til å gjøre vesentlige inngrep på øyene med<br />
kystlynghei utover beiting og skjøtselstiltak som brenning, for å få tilbake en mest<br />
mulig livskraftig lynghei. Miljøverndepartementet vurderer det slik at fredningen vil<br />
kunne bidra til at naturtyper som kystlynghei og slåttemark vil kunne få en bedre<br />
utvikling etter at fredningen er gjennomført, jf. naturmangfoldloven §§ 4 og 5.<br />
4
Ut fra den kunnskapen Miljøverndepartementet har om utviklingen av bestanden for<br />
fuglearter som lunde, krykkje, makrellterne, teist og tyvjo er det svært lite sannsynlig at<br />
den aktiviteten som er tillatt på Sør-Gjæslingan vil ha noen negativ innvirkning på disse<br />
artene.<br />
Slik Miljøverndepartementet vurderer det er det begrenset kunnskap om<br />
naturmangfoldet innenfor fredningsområdet. Når det gjelder effekten av fredningen<br />
vurderer departementet det slik at fredningen med liten grad av sannsynlighet vil føre<br />
til en negativ utvikling for artene, mens for naturtyper vil fredningen kunne bidra til en<br />
positiv utvikling. Departementet anser at kravet i naturmangfoldloven § 8 er oppfylt.<br />
På denne bakgrunn er det Miljøverndepartementets vurdering at det foreligger nok<br />
kunnskap om effekten av fredningen slik at føre-var-prinsippet ikke får særlig vekt i<br />
denne saken, jf. naturmangfoldloven § 9.<br />
Fredningsbestemmelsene åpner opp for at fiskeriaktivitet, beiting og fritidsaktiviteter<br />
fortsatt skal kunne utøves. Det vises også til at det etter fredningsforskriften kan åpnes<br />
opp for utviding av eksisterende akvakulturvirksomhet og havbeite. Dette vil slik<br />
departementet ser det bli de påvirkninger som økosystemet, naturtypene og artene vil<br />
kunne bli utsatt for innenfor fredningsområdet. Akvakulturanlegg og havbeite vil kunne<br />
medføre en noe økt belastning på økosystemet, naturtypene eller artene, men anses<br />
ikke å ha store negative konsekvenser. Prinsippet i naturmangfoldloven § 10 om<br />
økosystemtilnærming og samlet belastning er dermed vurdert og tillagt vekt.<br />
Prinsippet i naturmangfoldloven § 11 om at kostnadene ved miljøforringelse skal bæres<br />
av tiltakshaver får ikke særlig betydning i denne saken ettersom fredningen legger<br />
vesentlige begrensninger på hvilke tiltak som kan gjøres i området, og at de godkjente<br />
tiltakene ikke vil ha vesentlig negativ effekt på naturtyper, arter eller økosystem.<br />
Tilsvarende gjelder for § 12 om miljøforsvarlige teknikker og driftsmetoder.<br />
2 Saksbehandling<br />
Bakgrunn<br />
Det har vært arbeidet med vern av Sør-Gjæslingan siden slutten av 70-tallet. I desember<br />
1977 ble det etter privat initiativ fra Jens Lie-Gjeseth (styreleder for Woxengs Samlinger<br />
og fylkespolitiker) opprettet et kontaktutvalg for vern av Sør-Gjæslingan. Ved hjelp av<br />
sysselsettingsmidler ble det praktiske vernearbeid startet på slutten av 1980-tallet.<br />
Tidlig på 1990-tallet ble det vedtatt en reguleringsplan der fiskeværet ble regulert til<br />
spesialområde bevaring etter plan- og bygningsloven.<br />
11993 — 1995 utarbeidet Nord-Trøndelag fylkes<strong>kommune</strong> en fylkesverneplan for<br />
kulturmiljø som blant annet foreslo Sør-Gjæslingan fredet som kulturmiljø etter<br />
kulturminneloven § 20.<br />
5
Saksbehandlin en<br />
Nord-Trøndelag fylkes<strong>kommune</strong> og Riksantikvaren har gjennom flere år arbeidet med<br />
fredningen av Sør-Gjæslingan. Den lange saksbehandlingstiden har medført gode<br />
prosesser, der konflikter underveis er blitt løst og ikke minst at fredningsforslaget nå er<br />
godt forankret både lokalt og regionalt.<br />
Nord-Trøndelag fylkes<strong>kommune</strong> varslet oppstart av fredningsarbeidet i august 1995. Et<br />
forslag som omfattet gnr. 46 Sør-Gjæslingan samt gnr. 47 Sørøyan og gnr. 44<br />
Haraldsøya ble sendt på lokal høring i juli 1996. Det kom inn tre merknader. Arbeidet<br />
stoppet deretter opp.<br />
I 2001 ble arbeidet gjenopptatt av Nord-Trøndelag fylkes<strong>kommune</strong>. I juli 2002 varslet<br />
Nord-Trøndelag fylkes<strong>kommune</strong> ny oppstart av fredning og der kun gnr. 46 Sør-<br />
Gjæslingan var omfattet. Samtidig ble det opprettet en arbeidsgruppe med<br />
representanter fra huseierne, flskerne, kystmuseet, <strong>kommune</strong>n, fylkesmannen og<br />
fylkes<strong>kommune</strong>n, og med sekretariat i fylkes<strong>kommune</strong>n. Gruppa hadde 8 <strong>møte</strong>r, det<br />
siste i februar 2004. Denne gruppa ga også innspill til en forvaltnings- og skjøtselsplan<br />
for området.<br />
Det nye fredningsforslaget og et foreløpig utkast til forvaltningsplan ble lagt ut til lokal<br />
høring i desember 2002. Det ble avholdt et åpent <strong>møte</strong> for alle berørte i januar 2003. Det<br />
kom inn i alt 12 merknader, 5 uttalelser fra privatpersoner, 6 fra interesseorganisasjoner<br />
og 2 fra regionale forvaltningsorganer.<br />
Nord-Trøndelag fylkes<strong>kommune</strong> oversendte deretter freclningsforslaget samt<br />
forvaltnings- og skjøtselsplanen til Riksantikvaren i november 2004. I mars 2009 sendte<br />
Riksantikvaren forslag til fredning på sentral høring, sammen med forvaltnings- og<br />
skjøtselsplanen. Forvaltnings- og skjøtselsplanen er et redskap for oppfølging av<br />
fredningsforslaget og vil ikke inngå som en formell del av fredningen. Det kom inn 18<br />
uttalelser til fredningsforslaget, 12 fra sentrale instanser og 6 fra lokale og regionale<br />
instanser og interesseorganisasjoner. Miljøverndepartementet mottok saken fra<br />
Riksantikvaren i mars 2010.<br />
I 2007 ble det i regi av Riksantikvaren satt i gang et utbedringsprogram rettet mot de<br />
privateide bygningene. Her bistod Riksantikvaren med rådgivning innen istandsetting<br />
etter tradisjonelle metoder og antikvariske prinsipper. Samtidig bevilget Riksantikvaren<br />
i overkant av 4 mill kroner til praktiske tiltak. Dette arbeidet har i ettertid vist seg å ha<br />
bidratt positivt i holdningen til fredningsforslaget blant eierne av disse bygningene.<br />
Også i lokalmiljøet generelt har Riksantikvarens engasjement gjennom dette<br />
programmet gitt lokalbefolkningen en større forståelse for betydningen av en eventuell<br />
fredning.<br />
Føl ende instanser har hatt saken til uttalelse<br />
Lokal horing: Henry Nygård, Åge Nygård, Arvid Nygård, Ann Kristin S. Eidsmo, Hanna<br />
Valø, Erling K. Hansen, Tormod K. Hansen, Inger J. Sørensen, Trond W. Sæternes,<br />
Valborg Thorvaldsen, May H. Søfteland, Turid Bentzen, Per K. Hanssen, Morten<br />
6
Hanssen, Jan Åge Habberstad, Åge Habberstad, Grete Nordmark Valø m/familie, Lars<br />
Halvard Nilsen, Randi A. Nygård, Hildegunn Nygård, Solbjørg N. Sandberg, Hans H.<br />
Nygård, Tone Iren Nygård, Bjørn Forås, Harald Nygård, Tore Hanssen, Jim Joar Forås,<br />
Aksel Blom, Finn Roger Hansen, Anne Lise Hansen, Håkon Idar Hansen, Leif Høvik,<br />
Kjell Sørensen, Rolf Sørensen, Laila Forås, Svein Harald Nygård, Anne M. Hellesø,<br />
Steinar Hoddø, Bjørnar Nygård, Arve Nygård, Liv og Leif Sørensen, Kystmuseet i Nord-<br />
Trøndelag/Woxengs Samlinger, <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>, øvrige <strong>kommune</strong>r i Namdalen,<br />
Fylkesmannen i Nord-Trøndelag, Norsk Telemuseum, Telenor ASA, Kystverket 3.<br />
distrikt, Lensmannen i <strong>Vikna</strong>, Fiskarlaget Midt-Norge, Fiskeridirektoratet, Sør-<br />
Trøndelag fylkes<strong>kommune</strong>, Nord-Trøndelag kulturvernråd, Gjæslingans Venner,<br />
Naturvernforbundet, Statens naturoppsyn v/ Politiet i Namsos og Fosnes, NTNU<br />
Vitenskapsmuseet, Namsos Trafikkselskap ASA, Val videregående skole, Midt-Norsk<br />
reiseliv, Reiselivsbedriftenes landsforening, <strong>Vikna</strong> næringsforening<br />
Sentral høring:<strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>, Landbruks- og matdepartementet, Statens<br />
landbruksforvaltning, Kunnskapsdepartementet, Kultur- og kirkedepartementet,<br />
Fiskeri- og kystdepartementet, Direktoratet for naturforvaltning, Norsk institutt for<br />
naturforskning — Trondheim, Statens forurensingstilsyn, Statens vegvesen —<br />
Vegdirektoratet, Statens Kartverk, Norges vassdrags- og energidirektorat, Norges<br />
geologiske undersøkelse, Statskog SF — Hovedkontor, Bergvesenet, Politidirektoratet,<br />
Innovasjon Norge, Statens naturoppsyn, Sjofartsdirektoratet, Kystverket —<br />
Kystdirektoratet, ABM-utvikling, Norges forskningsråd, Sametinget/Såmediggi,<br />
Norsk institutt for kulturminneforskning —Hovedkontor, Norsk Kulturminnefond,<br />
Norsk institutt for vannforskning, Norsk institutt for jord- og skogkartlegging, Norges<br />
naturvernforbund, Norges Miljøvernforbund, Den Norske Turistforening,<br />
Friluftsrådenes Landsforbund, Fortidsminneforeningen, Stiftelsen Norsk Kulturarv,<br />
Nordic World Heritage Foundation, Norges Museumsforbund, Norske arkitekters<br />
landsforbund, Norges velforbund, KS — Kommunenes Sentralforbund,<br />
Utmarks<strong>kommune</strong>nes Sammenslutning, Byggenæringens landsforening, Den norske<br />
reisebransjeforening, Statens naturforvaltningsråd c/o Miljøverndepartementet,<br />
Naturvernavdelingen, Norsk institutt for by- og regionforskning, NOFIMA, WWF-<br />
Norge, Natur og ungdom, Grønn hverdag, Friluftslivets fellesorganisasjon, Norges<br />
Jeger- og Fiskerforbund, Norske Lakseelver, Norges kulturvernforbund, Norske<br />
Landskapsarkitekters forening, Norges fiskarlag, Den norske historiske forening,<br />
Landslaget for lokalhistorie, Energiforsyningens fellesorganisasjon,<br />
Reiselivsbedriftenes landsforening, Næringslivets hovedorganisasjon, LO —<br />
Landsorganisasjonen, Norges Bondelag, Norsk Bonde- og Småbrukarlag,<br />
Fiskeridirektoratet, Post og teletilsynet, Bioforsk — Ledelse og administrasjon og<br />
Havforskningsinstituttet.<br />
Vikti e endrin er i lø et av frednin s rosessen<br />
Det opprinnelige fredningsområdet ved den lokale høringen omfattet alt landareal som<br />
tilhørte gnr. 46 Sør-Gjæslingan og tilgrensende sjøområder. Gjennom<br />
fredningsprosessen har fredningsområdet blitt tilnærmet halvert. Fredningsområdet<br />
omfatter nå de mest sentrale øyer som har hatt nevneverdig nytteverdi for befolkningen<br />
på Sør-Gjæslingan, og sjøarealene rundt og mellom disse øyene.<br />
7
Fredningsforskriftens § 4 — 1, som ble lagt ut til lokal høring, inneholdt en bestemmelse<br />
om at noen tiltak er betinget av skriftlig samtykke, og dersom skriftlig samtykke ikke<br />
gis, henvises tiltaket til dispensasjonssøknad. Dette har blitt endret til at tiltak som går<br />
utover vanlig vedlikehold og istandsetting og som innebærer en vesentlig endring som<br />
går utover formålet med fredningen, krever dispensasjon. Dersom en tiltakshaver er i<br />
tvil om tiltaket er tillatt, må kulturminnemyndigheten forespørres uansett.<br />
3 Forvaltning — økonomiske og administrative konsekvenser<br />
Forvaltning av fredningsforskriften er tillagt Riksantikvaren eller den Riksantikvaren gir<br />
fullmakt. I samsvar med vanlig praksis i slike saker legges det opp til at myndigheten<br />
overføres Nord-Trøndelag fylkes<strong>kommune</strong>. Utgifter til grensemerking, forvaltning m.m.<br />
dekkes innenfor ordinære budsjett poster.<br />
4 Høringsuttalelser<br />
Generelle merknader til fredningsforslaget<br />
Samedi i Sametin et, Kunnska sde artementet og Kultur- o kirkede artementet<br />
har ingen merknader til fredningsforslaget.<br />
Ber esenet med Ber mesteren for Svalbard har ingen innvendinger mot<br />
fredningsforslaget.<br />
ABM-utviklin , Nord-Trøndela Arkitektforenin (NOTA) og Landslaget for<br />
Lokalhistorie slutter seg til fredningsforslaget.<br />
Politidirektoratet har forelagt høringen for Nord-Trøndela olitidistrikt og økokrim og<br />
har ikke mottatt noen merknader. Politidirektoratet har ingen bemerkninger til<br />
fredningsforslaget, men påpeker at økning av områder med verneinteresser kan<br />
medføre økt ressursbruk for politiet.<br />
Kommunesektorens interesse- o arbeids iveror anisas'on (KS) skriver at de ikke gir<br />
noen uttalelse til fredningsforslaget.<br />
Nord-Trøndela kulturvernråd Reiselivsbedriftenes Landsforenin Midt-Nor e o<br />
K stverket Midt-Nor e sluttet seg til fredningsforslaget i den lokale høringen, men<br />
påpeker at vernet må praktiseres slik at det ikke hindrer normal og forsiktig bruk,<br />
utvikling og vedlikehold.<br />
K stmuseet i Nord-Trøndela slutter seg til fredningsforslaget i den lokale høringen,<br />
men har noen merknader til utkast til forvaltningsplan.<br />
Riksantikvaren tar kommentarene til etterretning.<br />
Særskilte merknader knyttet til ulike tiltak og aktiviteter:<br />
Avgrensing av fredningsområdet<br />
Naturvernforbundet i Nord-Trøndela slutter seg til fredningsforslaget men beklager at<br />
området er kraftig innskrenket i forhold til forslaget fra 1996.<br />
8
NHO Reiseliv Midt-Nor e sammen med NHO Trøndela slutter seg til<br />
Fiskeridirektoratet re ion Trøndela s uttalelse om at fredningsområdet i sjø må bli<br />
vesentlig innskrenket.<br />
Bioforsk støtter fredningsforslaget og understreker at det er uheldig å dele opp<br />
fredningsområdet når man ønsker å bevare et helhetlig kulturmiljø, jfr. RAs<br />
kommentarer og vurderinger til fredningsforslaget og innkommende uttalelser når det<br />
gjelder avgrensning av fredningsområdet.<br />
Tre enkelt ersoner går i mot at fredningen omfatter havområdene av hensyn til<br />
muligheten for å drive fiske.<br />
Fiskeri- o Havbruksnærin ens landsforenin FHL-Midtnorsk Havbruksla stiller<br />
prinsipielt spørsmålstegn til at verning av kulturmiljø på land legger begrensninger på<br />
oppdrettsaktivitet i sjøareal utenfor det som er definert som verneformålet. Etter deres<br />
syn vil ikke oppdrettsaktivitet forringe verneobjektet fordi denne aktiviteten ikke<br />
medfører inngrep på land. Det pekes videre på at selv om det i fredningsforskriften gis<br />
mulighet for dispensasjon er det erfaringsmessig vanskelig å få medhold i denne type<br />
søknader om dispensasjon. FHL-Midtnorsk Havbrukslag er derfor på prinsipielt<br />
grunnlag negativ til at det legges begrensninger på næringsaktivitet i sjø begrunnet i at<br />
en ønsker å se ulike landområder i sammenheng.<br />
<strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> ba i den sentrale høringen om at fredningsforslaget måtte endres i<br />
samsvar med <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>styre sitt vedtak i 022/04. Dette innebærer at noen få<br />
sentrale øyer og de indre sjøområdene i fiskerihavna fredes. Dette synet ble støttet av<br />
Fiskarla et Midt-Nor e.<br />
Norsk Institutt for Vannforsknin (NIVA) er positiv til et fredningsforslag som ser<br />
sammenhengen mellom aktiviteter på land og i sjø. NIVA presiserer at<br />
forvaltningsplanen bør ta med hensynet til det marine naturmiljøet (arter og<br />
naturtyper), jfr. den nye plan- og bygningsloven, og aktiviteter i sjø (inkludert<br />
strandsonen og gruntvannsområder) bør sees i forhold til det marine naturmiljøet. De<br />
viser til at selv om tap av redskap ikke vurderes som skadelig inngrep i kulturmiljøet,<br />
bør tap av for eksempel garn reduseres av hensyn til det marine miljøet (passiv fangst<br />
av for eksempel fisk, "ghostnets"). Aktiviteter i sjø, for eksempel akvakultur og<br />
havbeite, bør sees i sammenhengen med bevaring av marint miljø og kravet i følge den<br />
nye plan- og bygningsloven om planlegging i sjø. Samme krav bør også stilles til høsting<br />
av tang og tare. NIVA presiserer at kulturminner under vann (for eksempel skipsvrak)<br />
kan ha en funksjon som kunstig rev, og vern av disse vil dermed kunne ha en positiv<br />
effekt på marint miljø.<br />
Fiskeri- o stde artement har innhentet uttalelser i saken fra Fiskeridirektoratet og<br />
Kystverket. Fiskeri- og kystdepartementet er av den oppfatning at Riksantikvaren ikke<br />
har en tilstrekkelig god begrunnelse for å legge bånd på eksisterende og framtidig<br />
næringsvirksomhet i sjøområdet. Verneområdet bør innskrenkes, slik at det ikke<br />
omfatter områder avsatt til akvakultur i arealdelen i <strong>kommune</strong>planen til <strong>Vikna</strong><br />
<strong>kommune</strong>.<br />
9
Riksantikvaren viser til at de innkommende kommentarene og merknadene til den<br />
sentrale høringen generelt har vært rettet mot fredningsforslagets konsekvenser for<br />
sjøområdene. Det har vært en gjennomgående skepsis mot at fredningsområdet også<br />
skal dekke sjøområder da dette oppfattes som en båndlegging av aktivitetene og<br />
utviklingsmulighetene til næringsvirksomhetene som er tilknyttet disse sjøområdene. I<br />
den forbindelse viser Riksantikvaren til at fredningsområdet er blitt redusert i forhold til<br />
forslaget ved lokal høring, og fiskeriinteressene blir dermed ikke i like stor grad berørt.<br />
Riksantikvaren peker også på at fredningsområdets avgrensning i liten grad kommer i<br />
konflikt med <strong>kommune</strong>ns områder avsatt til akvakultur og reketråling i arealdelen i<br />
<strong>kommune</strong>planen for <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>. Riksantikvaren trakk sin innsigelse i forhold til<br />
akvakulturanlegget ved Kyrøyan da det ikke kom i konflikt med fredningen.<br />
Riksantikvaren viser til at det fredete arealet bør være sammenhengende og anbefaler<br />
derfor at sjøareal rundt og mellom fredet landareal inngår i fredningsområdet.<br />
Begrunnelsen for dette er å la alle øyer som har hatt nevneverdig nytteverdi for<br />
befolkningen på Sør-Gjæslingan og sjøarealet rundt og mellom disse øyene inngå i<br />
kulturmiljøavgrensningen. Med nytteverdi mener Riksantikvaren her husdyrbeite,<br />
høsting av tang og tare, landfeste for laksenøter, egg- og dunsanking m.v.<br />
For å forhindre større inngrep i kulturmiljøets nærområde, anbefales det at det i<br />
<strong>kommune</strong>planen avsettes et område rundt kulturmiljøet der store tiltak som<br />
vindmøllepark, opplagsplass for større skip, oljeplattformer og lignende ikke blir tillatt.<br />
Mil'øvernde artementet støtter Riksantikvarens vurdering med hensyn til avgrensning.<br />
Riksantikvaren har i<strong>møte</strong>kommet de behov som <strong>kommune</strong>n og fiskerisektoren har hatt<br />
i forhold til egnede areal for akvakultur. Gjennom den pågående kommunale<br />
arealplanbehandlingen har <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> selv endret sitt vedtak fra 2004 og i<br />
foreslått <strong>kommune</strong>plan for 2010-2014 er hele det foreslåtte fredningsområde båndlagt<br />
etter lov om kulturminner. Etter dette er det nå samsvar mellom <strong>kommune</strong>ns og<br />
Riksantikvarens avgrensning av fredningsområdet.<br />
Vern og skjøtsel av kulturlandskapet<br />
Bioforsk er enig i at framtidig skjøtsel av kulturlandskapet ikke kan følge opp den<br />
arbeidskrevende, tradisjonelle driften fullt ut, men gjøres mer rasjonell. Bioforsk<br />
understreker at det er viktig at fagpersoner regelmessig overvåker effekten av<br />
skjøtselen på vegetasjonen slik at man kan justere den hvis nødvendig.<br />
En huseier tar opp de uheldige konsekvensene sauebeite på Heimværet har for<br />
hytteeierne, og viser til at fredningsforslaget forbyr oppsetting av gjerder.<br />
Riksantikvaren viser til at det pågår noe beiting, slått og brenning på utvalgte areal og<br />
øyer. Riksantikvaren anbefaler at denne formen for skjøtsel av kulturlandskapet blir<br />
videreført og utvidet til helårsbeiting i kombinasjon med lyngbrenning og slått av<br />
grasareal der hundekjeks er i ferd med å overta. Riksantikvaren peker på at det må<br />
settes opp beitegjerder rundt det meste av bebyggelsen på Heimværet.<br />
10
Mil'øvernde artementet vil bemerke at fredningsbestemmelsene åpner for å tillate<br />
beite og skjøtsel av landskapet etter godkjent skjøtselsplan, og Miljøverndepartementet<br />
vurderer det derfor slik at fredningen ikke vil føre til negative konsekvenser for disse<br />
naturtypene, jf. omtalen av dette ovenfor om forholdet til naturmangfoldloven. Havørn<br />
hekker på enkelte av øyene, og i skjotselsplanen er det tatt hensyn til dette ved<br />
gjennomføring av skjøtselen.<br />
Miljøverndepartementet mener det er positivt at det satses på rasjonell skjøtsel som<br />
ivaretar kulturlandskapsverdiene på Sør-Gjæslingan, blant annet i form av beitedyr.<br />
Miljøverndepartementet støtter derfor at Riksantikvaren åpner opp for at det settes opp<br />
gjerder rundt det meste av bebyggelsen på Heimværet, for å unngå konflikter mellom<br />
hytteboere og beitedyr.<br />
Verdiforringelse<br />
Tre huseiere tar opp behovet for å få beregnet kompensasjon for den verdiforringelse<br />
av eiendommene som fredningen vil påføre.<br />
Riksantikvaren viser til at rådighetsinnskrenkning som følge av en kulturmiljøfredning<br />
etter kulturminneloven § 20, må den enkelte grunneier finne seg i uten erstatning. Etter<br />
Riksantikvarens syn griper fredningen ikke inn i eksisterende bruk; eiendommene i<br />
fredningsområdet kan brukes som tidligere. Det er derfor ikke grunnlag for å yte<br />
erstatning på grunn av fredningen. Riksantikvaren peker også på at det siste<br />
eiendomssalget på Sør-Gjæslingan før den sentrale høringen tydet på at<br />
eiendomsprisene har økt langt mer enn i landet og distriktet for øvrig. Riksantikvaren<br />
konkluderer dermed med at eiendommenes verdi ikke er blitt forringet av fredningen.<br />
Mil'øvernde artementet understreker at gjeldende praksis i forhold til en eventuell<br />
rådighetsinnskrenkning som følge av en kulturmiljofredning etter kulturminneloven §<br />
20, ikke gir grunnlag for erstatning til den enkelte grunneier.<br />
Tomtefeste<br />
Tre huseiere er bekymret for konsekvensene en fredning kan gi for innløsing av<br />
tomtefesteavtaler.<br />
Riksantikvaren peker på at det er <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> som er grunneier for de privateide<br />
husene som står på punktfestet tomt. Riksantikvaren viser til at da <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong><br />
behandlet fredningssaken i 2009 viste de til vedtak i formannskapet i 2004, om å utsette<br />
realitetsbehandling av søknad om innløsning av festetomter, i påvente av avklaring av<br />
fredningen. Etter Riksantikvarens syn vil ikke innløsning av festetomter i seg selv være<br />
i strid med fredningsforslaget, men gjennomføringen etter innløsningen for eksempel<br />
markering av tomtegrenser, oppsetting av gjerder og andre tiltak utendørs, må være i<br />
samsvar med forskriften.<br />
11
Mil'øvernde artementet deler Riksantikvarens syn på at innløsing av festetomtene ikke<br />
er i strid med fredningsforslaget. En eventuell innløsing av festetomtene som<br />
innebærer markering av tomtegrenser, oppsetting av gjerder og andre tiltak utendørs,<br />
må skje i samsvar med forskriften.<br />
Fredning kontra andre lover, forskrifter og avtaler<br />
Tre huseiere ber om en avklaring på fredningsforskriftens betydning for blant annet<br />
rettigheter etter friluftsloven, saltvannsfiskeloven, helseforskrift for fiskevær,<br />
naboloven, tomtefesteloven, avtaler om laksevald og dunsanking.<br />
Riksantikvaren slår fast at kulturminneloven er en særlov og gjelder derfor foran<br />
generelle lover som plan- og bygningsloven. Dette innbærer at det med for eksempel<br />
hjemmel i plan- og bygningsloven ikke kan vedtas bestemmelser som er i strid med<br />
fredningsforskriften. Hvor det er motstrid mellom bestemmelser gitt i eller i medhold<br />
av plan- og bygningsloven, vil bestemmelsene i fredningsforskriften gå foran. Slik<br />
Riksantikvaren ser det, vil i utgangspunktet ikke formålet med fredningen og den<br />
forslåtte fredningsforskriften være i motstrid til de avtaler og lover som nevnes av de tre<br />
huseierne. Riksantikvaren mener at der det eventuelt er motstrid mellom<br />
fredningsforskriften og en spesiallov må dette vurderes konkret i hvert enkelt tilfelle.<br />
Utgangspunktet må være at det må foretas en tilpasning, hvor viktige<br />
samfunnsinteresser og fredningsforskriften avpasses i forhold til hverandre.<br />
Mil'overnde artementet deler Riksantikvarens syn og har ingen ytterligere tilføyelser.<br />
Spørsmål vedrørende konsekvensutredning og utredningsinstriiks<br />
Tre huseiere tar opp behovet for konsekvensutredning ved kulturmiljøfredningen.<br />
Riksantikvaren viser til at fredning etter kulturminneloven ikke medfører krav om<br />
konsekvensutredning. I samsvar med kravene i forvaltningsloven blir følgene av<br />
fredningen godt opplyst, både gjennom samarbeid med <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> og gjennom<br />
lokal og sentral høring. Alle hjemmelshavere og en rekke organisasjoner har hatt<br />
anledning til å uttale seg. Riksantikvaren peker også på at spørsmålet om krav til<br />
konsekvensutredning ble vurdert av Miljøverndepartementet i forbindelse med<br />
fredning av Birkelunden kulturmiljø i 2006. Departementet konkluderte med at det ikke<br />
er et krav om konsekvensutredning ved fredning etter kulturminneloven.<br />
Mirøvernde artementet viser til at kulturmiljøfredninger i henhold til kulturminneloven<br />
ikke er underlagt reglene i plan- og bygningsloven med hensyn til<br />
konsekvensutredninger.<br />
Akvakultur<br />
Norske S'ømatbedrifters Landsforenin NSL går i mot at fredning skal omfatte<br />
havområder. NSL påpeker at fredningsforslaget omfatter arealer som <strong>kommune</strong>n har<br />
12
avsatt til områder for oppdrettsvirksomhet i <strong>kommune</strong>ns arealplan. Kommunenes<br />
arealdel er utarbeidet i et samarbeid med alle relevante interesser og flere<br />
sektormyndigheter. NSL går imot en overstyring av lokale etablerte planer. NSL kan<br />
ikke godta at viktige sjøområder som er avsatt til fiskeri- og oppdrettsvirksomhet i<br />
<strong>kommune</strong>planens arealdel båndlegges som følge av fredning.<br />
Val o Ome n Fiskarla Fiskarla et Fram er i mot at det gis tillatelse til utvidelse og<br />
nyetablering av flere lokaliteter for akvakulturformål, utover de som er gitt på<br />
nåværende tidspunkt.<br />
<strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> kunne i den sentrale høringen ikke akseptere at fredningen innebar en<br />
båndlegging av viktige sjøområder som er avsatt til sjøretta<br />
virksomhet/oppdrettsvirksomhet i <strong>kommune</strong>planens arealdel.<br />
Fiskeri- o stde artementet viser til at Riksantikvaren legger til grunn at områder<br />
som har hatt nevneverdig nytteverdi for befolkningen i Sør-Gjæslingan skal inngå i<br />
fredningsområdet. Fiskeri- og kystdepartementet er av den oppfatning at dette ikke er<br />
tilstrekkelig godt begrunnet for å legge bånd på eksisterende og framtidig<br />
næringsvirksomhet i sjøområdet. Verneområdet bør innskrenkes, slik at det ikke<br />
omfatter områder avsatt til akvakultur i arealdelen i <strong>kommune</strong>planen til <strong>Vikna</strong><br />
<strong>kommune</strong>.<br />
Riksantikvaren viser til behandlingen av <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>s arealdel i <strong>kommune</strong>plan for<br />
2010-2014, og har kommet fram til at foreslått område ved Kyrøyan til akvakultur er<br />
akseptabelt i forhold til formålet med kulturmiljøfredningen. De peker på at<br />
standpunktet ikke innebærer en generell åpning for akvakultur i fredningsområdet.<br />
Vilkår for akvakulturanlegget må inngå i fredningsforskriften dersom det skal gjøres<br />
permanent. På grunnlag av dette mener RA at ønsket om å ta ut eller innskrenke<br />
sjøområdene i henhold til <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>styre sitt vedtak i 022/04, samt merknader<br />
fra Fiskeri- og kystdepartementet for å frigjøre områder avsatt til akvakultur, er<br />
i<strong>møte</strong>kommet.<br />
Mil'øvernde artementet bemerker at det innenfor fredningsområdet ligger et etablert<br />
akvakulturanlegg for oppdrett av laks. Ut fra den eksisterende kunnskapen<br />
departementet har om naturtilstanden i området kan vi ikke se at anlegget har hatt<br />
noen negativ innvirkning på stortareskogen og skjellsandområdene eller andre kjente<br />
naturverdier i områder, jf. omtalen av dette ovenfor om naturmangfoldloven.<br />
Miljøverndepartementet viser til Riksantikvaren sine merknader om at de har godtatt at<br />
det innenfor fredningsområdet er avsatt areal til akvakultur. Miljøverndepartementet<br />
peker på våre merknader under punktet om Avgrensning av fredningsområdet, der<br />
<strong>kommune</strong>n og Riksantikvaren er enig om grensene for kulturmiljøfredningen. Det er<br />
etter dette ingen konflikt mellom fredningsforslaget og akvakulturanlegg avsatt i <strong>Vikna</strong><br />
<strong>kommune</strong> sin arealplan 2010-2014.<br />
13
Fiskerihavn og ferdsel til sjøs.<br />
Fiskeri- o stde artementet forutsetter at det vil være mulig å kombinere vern og<br />
normal ferdsel til sjøs, at fiskerihavna opprettholdes, samt at nødvendig vedlikehold av<br />
Kystverkets installasjoner og farleier i området kan utføres.<br />
Riksantikvaren bemerker at betydningen av den tekniske infrastrukturen, herunder<br />
moloer, fiskerihavnen, gamle og nye sjømerker og fyrlykter osv, er svært stor.<br />
Vedlikehold og reparasjon av disse er nedfelt som fritak fra saksbehandlingen, jf<br />
forskriftens § 6, B, andre strekpunkt.<br />
MiYøvernde artementet viser til Riksantikvarens kommentarer over og mener Fiskeriog<br />
kystdepartementet sin forutsetning er godt ivaretatt i fredningsforskriften.<br />
Reketråling.<br />
Valø o Ome n Fiskarla Fiskarla et Fram mener at fredningen ikke må være til<br />
hinder for tradisjonelt fiskeri som garn, line, teinefiske, kasting og låssetting av sild og<br />
brisling, levende fangst av sei, reketråling og fangst av laks på laksevall i området.<br />
Fiskeri- o stde artementet bemerker at dersom reketråling skal forbys i bestemte<br />
geografiske områder bør det begrunnes ut i fra behov for beskyttelse av dokurnenterte<br />
kulturminner i de samme geografiske områdene. Uten en mer dekkende begrunnelse<br />
vil det ikke være mulig for Fiskeri- og kystdepartementet å akseptere det rekeforbudet<br />
som i dag ligger i fredningsforslaget. Fiskeri- og kystdepartementet presiserer at det<br />
bør framgå tydelig, enten i forskrift eller i fortale, hvilke områder som foreslås stengt<br />
for reketråling og hvilke som foreslås å være åpne. Utgangspunktet må være<br />
informasjon om eksisterende reketrålfelt som framkom i den lokale høringsprosessen.<br />
Riksantikvaren påpeker at fredningsområdets avgrensning i liten grad kommer i<br />
konflikt med <strong>kommune</strong>ns områder avsatt til reketråling i arealdelen i <strong>kommune</strong>planen<br />
for <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>. Etter innskrenkingen av fredningsområdet ligger de viktigste<br />
reketrålingsområdene utenfor det foreslåtte kulturmiljøet. Riksantikvaren viser også til<br />
at det er tradisjon for reketråling i deler av det foreslåtte fredningsområdet. Reketråling<br />
kan skade kulturminner under vann. Riksantikvaren vurderer det imidlertid slik at<br />
eventuelle kulturminner allerede er sterkt skadet eller ødelagt der det har vært drevet<br />
reketråling og at fortsatt reketråling ikke vil føre til ytterligere skade. Reketråling kan<br />
derfor fortsette i de områdene der det tidligere har vært drevet med tråling.<br />
Mirøvernde artementet peker på at det er registrert viktige tareskoger og<br />
skjellsandområder i dette området. Ut fra vår eksisterende kunnskap både om<br />
naturverdier og fangstmetoder er det lite sannsynlig at rekefisket vil ha noen vesentlig<br />
negativ innvirking på disse to naturtypene eller på andre kjente naturverdier i området,<br />
jf. omtalen av dette ovenfor om naturmangfoldloven.<br />
Miljøverndepartementet viser til at fredningsforslaget ikke legger restriksjoner på<br />
rekefiske innenfor eksisterende rekefelt. I området rundt Sør-Gjæslingan har<br />
14
eketråling blitt drevet syd for Kyrøyan og i Gjæslingsråsa. Etter at omfanget av<br />
fredningen ble redusert etter den lokale høringen ligger nå Gjæslingsråsa utenfor<br />
fredningsområdet. Miljøverndepartementet ser behovet for å synliggjøre at reketråling<br />
kan fortsette som før i eksisterende felt, og har derfor føyd til et nytt strekpunkt under<br />
fredningsforskriftens § 6, pkt. D.<br />
Miljøverndepartementet foreslår derfor et nytt strekpunkt under § 6, pkt. D, for å<br />
presisere at kulturmiljofredningen ikke er til hinder for at rekefiske kan skje innenfor<br />
eksisterende rekefelt. Eksisterende rekefelt innenfor fredningsområdet er avgrenset av<br />
rette linjer mellom følgende punkter:<br />
Fiskeri- og kystdepartementets innvendinger mot forbudet mot reketråling er etter<br />
dette i<strong>møte</strong>kommet.<br />
Det bemerkes at man med denne avgrensningen av det eksisterende rekefeltet ikke tar<br />
stilling til eventuelle konflikter mellom akvakulturanlegg og utøvelsen av rekefiske<br />
innen det avgrensete området.<br />
Taretråling.<br />
Val o Ome n Fiskarla Fiskarla et Fram viser til at det ikke må gis tillatelse til<br />
taretråling i området, da dette er en vekst som beskytter fiskeyngel i det første stadiet<br />
av livet, og er således viktig for fiskebestandene. Høsting av tang, kan derimot tillates.<br />
Fiskeri- o stde artementet anser Riksantikvaren sitt forslag om taretråleforbud som<br />
lite godt begrunnet. Fiskeri- og kystdepartementet ber om at forslaget om<br />
taretråleforbud vurderes på nytt, på samme måte som forslaget om reketråleforbud.<br />
Riksantikvaren er av den oppfattning at manuell høsting av tang og tare normalt ikke vil<br />
medføre fysiske inngrep i sjøbunnen. Fredningen vil således ikke være til hinder for at<br />
denne tradisjonelle aktiviteten videreføres. Maskinell høsting av tang og tare med<br />
dagens moderne metoder kan derimot føre til betydelig skade både på sjøbunnen som<br />
landskap, og på kulturminner som ligger under vann. Riksantikvaren viser til de<br />
motstridende interessene mellom Fiskeri- og kystdepartementet og Valøy og Omegn<br />
Fiskarlag/Fiskarlaget Fram. Riksantikvaren har vurdert de ulike syn i saken og legger<br />
avgjørende vekt på det syn som fremmes av de to lokale fiskarlagene; Valøy og Omegn<br />
Fiskarlag/Fiskarlaget Fram som støtter slike begrensninger.<br />
Mirøvernde artementet vil bemerke at omkring flere av øyene i dette området er det<br />
registrert store tareskogsforekomster og store forekomster av skjellsand av svært høy<br />
til høy viktighet.<br />
15
Miljøverndepartementet viser til at maskinell høsting av tang og tare for tiden er<br />
forbudt i Nord-Trøndelag. Dette er et forbud som fiskerimyndighetene administrerer.<br />
Et tradisjonelt manuelt opptak av tang og tare vil ikke medføre noen forringelse av<br />
naturverdiene, jf. omtalen ovenfor om naturmangfoldloven.<br />
Taretråling kan skade kulturminner under vann. I følge Vitenskapsmuseet i Trondheim<br />
er det svært god grunn til å tro at det finnes kulturminner under vann i og rundt<br />
fredningsområdet. Havstrekningen Folla, som ligger rett nord for Sør-Gjæslingan, er<br />
generelt rikere på kulturminner enn de fleste andre sjøområder i Norge. Imidlertid er<br />
det ikke blitt gjort systematiske registreringer under vann i det foreslåtte<br />
fredningsområdet. For å i<strong>møte</strong>komme et mulig framtidig behov for taretråling åpner<br />
Miljøverndepartementet for at dette spørsmålet skal kunne vurderes på nytt, dersom<br />
fiskerimyndighetene åpner for taretråling i Nord-Trøndelag i framtida.<br />
Miljøverndepartementet har derfor tatt inn en formulering i fredningsforskriften, som<br />
gir anledning til å vurdere spørsmålet på nytt om fiskerimyndigheten åpner for<br />
taretråling i Nord-Trøndelag i framtida. Forskriften er blitt endret i tråd med dette med<br />
nytt strekpunkt under § 6, D.<br />
Tradisjonelt fiske/lagring av fisk.<br />
En enkelt erson er bekymret for at den foreslåtte fredningen kan legge hindringer i<br />
veien for den tradisjonelle fiskeriaktiviteten som foregår i området.<br />
Valø o Ome n Fiskarla Fiskarla et Fram peker på at fredningen ikke må være til<br />
hinder for tradisjonelt fiskeri som garn, line, teinefiske, kasting og låssetting av sild og<br />
brisling, levende fangst av sei, reketråling og fangst av laks på laksevall i området.<br />
Fiskarla et Midt-Nor e forutsetter det at fiskere skal ha mulighet til å etablere landbase<br />
på Sør-Gjæslingan i områder der det ikke medfører vesentlige inngrep. Fiskarlaget<br />
Midt-Norge er også opptatt av at den foreslåtte fredningen ikke må legge hindringer i<br />
veien for den tradisjonelle fiskeriaktiviteten som foregår i området.<br />
Fiskeridirektoratet re ion Trøndela viser til at fredningen ikke bør hemme aktivt<br />
næringsliv og levende samfunn, at man bør oppnå en fornuftig kobling mellom vern og<br />
bruk, og at aktivitet i sjø som ikke er i strid med verneformålet må aksepteres.<br />
Fiskeri- o stde artementet forutsetter at det ikke legges noen restriksjoner på fiske<br />
med andre tradisjonelle redskaper som ikke er nevnt under pkt 4.4.1. Fiskeri- og<br />
kystdepartementet viser også til at det tidligere har vært tradisjoner for levende lagring<br />
av villfanget fisk. Fiskeri- og kystdepartementet antar at dette vil kunne<br />
fortsette/gjenopptas ved behov, uten å komme i konflikt med fredningsformålet.<br />
Riksantikvaren bemerker at det i formålsparagrafen står at Sør-Gjæslingan skal vernes<br />
"som kilde til kunnskap og opplevelse for dagens og framtidas generasjoner". Det er<br />
derfor ønskelig at den lokale kunnskapen om tradisjonelt fiske vedlikeholdes og<br />
16
formidles gjennom handling. Gjennom kulturmiljøfredningen kan man ikke pålegge at<br />
det fiskes med tradisjonelle metoder, men man kan forby fiske med moderne metoder<br />
som gir fysiske inngrep i miljøet. Dette vil indirekte legge til rette for at det tradisjonelle<br />
fisket blir videreført. Kulturmiljøfredningen gir ingen begrensninger i muligheten for<br />
tradisjonelt fiske med garn, line og faststående redskap. Om man ved uhell mister<br />
redskap blir ikke dette vurdert som et skadelig inngrep i kulturmiljøet. Dumping av<br />
fiskeredskap eller andre gjenstander vil derimot bli vurdert som skjemming av<br />
kulturmiljøet og vil derfor være forbudt etter forskriften. Dumping er også forbudt etter<br />
forurensingsloven og forurensingsforskriften kap. 22, § 22-4, første ledd.<br />
Riksantikvaren peker på at fredningen gir et generelt forbud mot eksteriørmessige<br />
endringer på bygninger og anlegg som omfattes av fredningen. Etablering og<br />
videreføring av næringsvirksomhet som ikke krever eksteriørmessige endringer er<br />
derfor tillatt. I forslaget til forskrift § 7, dispensasjonsbestemmelsen, er tradisjonell<br />
næringsvirksomhet (fiske og jordbruk) prioritert for å kunne opprettholde et levende<br />
fiskerimiljø. Dette betyr at fiskere som ønsker å etablere landbase i fiskeværet kan få<br />
dispensasjon for dette. Slike landbaser for kystfiske vil innebære kai med uthus for<br />
oppbevaring av fangst og redskap og en enkel mulighet for overnatting. Etter<br />
Riksantikvarens skjønn bør slike landbaser fortrinnsvis etableres der det tidligere har<br />
stått rorbu. Både kai og bygninger kan følge formspråk og materialbruk som var vanlig<br />
for rorbuer uten at de trenger å være direkte kopier.<br />
Mil'øvernde artementet viser til Riksantikvarens vurderinger. Gjennom en<br />
kulturmiljøfredning kan man kun legge restriksjoner på aktiviteter og tiltak som<br />
motvirker formålet med kulturmiljøfredningen. Fiskemetoder som ikke gir fysiske<br />
inngrep i kulturmiljøet eller installasjoner som ikke medfører eksteriørmessige<br />
endringer på bygninger og anlegg, tillates. Departementet vil også peke på at<br />
tradisjonell næringsvirksomhet som for eksempel fiske, er en prioritert næring. Dette<br />
betyr at fiskere som ønsker å etablere ny virksomhet, eks landbase eller mulighet for å<br />
lagre levende fisk på land, kan få dispensasjon, jf fredningsforskriftens § 7.<br />
Miljøverndepartementet kan etter dette ikke se at det er noen konflikt mellom de behov<br />
fiskerisektoren har i forhold til tradisjonelt fiske og lagring av fisk på land og<br />
kulturmiljøfredningen. Om fiskets påvirkning på naturmangfoldet vises det til omtalen<br />
av naturmangfoldloven ovenfor.<br />
Merknader til Forvaltnings - og skjøtselsplan.<br />
Fiskeri- o stde artementet har noen merknader til Forvaltnings- og skjøtselsplanen.<br />
De viser til Bind 2, under kapittelet om "Fiskeri og havbruk", overskriften<br />
"Retningslinjer for utøvelse av fiskeriaktivitet i området". I kulepunkt 2 må<br />
henvisningen til Saltvannsfiskeloven erstattes med en henvisning til Havressursloven<br />
og i kulepunkt 3 foreslås det å stryke siste del av setning "..så lenge de ikke skader<br />
bunntopografi." med begrunnelse at reketrål allerede har skadet bunnen slik at denne<br />
aktiviteten kan fortsette i et avgrenset område. Videre foreslås det enten å stryke det<br />
som står i samme setning i parantes "(Bunntrål er ikke tillatt)" eller omskrive det til<br />
"Aktiv tyngre redskapstyper som for eksempel reketrål er tillatt i avgrenset område".<br />
17
Riksantikvaren tar til følge Fiskeri- og kystdepartementet sine merknader til<br />
Forvaltnings- og skjotselsplan og vil innarbeide disse i etterkant av fredningsvedtaket.<br />
Mil'elvernde artementet støtter Fiskeri- og kystdepartementets merknader til<br />
Forvaltnings- og skjøtselsplan. Riksantikvaren vil innarbeide disse i etterkant av<br />
fredningsvedtaket.<br />
Endringer i forskriften<br />
Miljøverndepartementet har føyd til en presisering i fredningsforskriftens § 6 C, tredje<br />
strekpunkt. Denne tilføyelsen gir anledning til å bygge mindre plattinger for huseierne i<br />
tilknytning til bygning som benyttes til boligformål. Slik den opprinnelige teksten var<br />
formulert kunne det etableres plattinger uavhengig av et bolighus eller rorbu. Slike<br />
løsrevne plattinger vil kunne være mer dominerende og skjemme landskapet. Om en<br />
platting legges inntil en bygning vil virkningen av en ny platting være minimal da det er<br />
huset som vil dominere landskapsbildet.<br />
Forsla til resiserin i frednin sforskriftens 6 C tred'e strek unkt:<br />
"Vedlikehold og reparasjon av hagegjerder, samt utskifting med samme utførelse som<br />
eksisterende eller dokumentert tidligere utførelse. Bygging av mindre plattinger i<br />
terrengnivå inntil bygning for beboelse."<br />
Da fiskeriene er en sentral del av kulturmiljøet på Sør-Gæslingan skal det, foruten for<br />
bunntråling og taretråling, i utgangspunktet ikke legges spesielle restriksjoner på<br />
utøvelsen av fiske i fredningsområdet. I følge Vitenskapsmuseet i Trondheim er det<br />
svært god grunn til å tro at det finnes kulturminner under vann. Havstrekningen Folla,<br />
som ligger rett nord for Sør-Gjæslingan, er generelt rikere på kulturminner enn de<br />
fleste andre sjøområder. Det er imidlertid ikke gjort systematiske registreringer under<br />
vann i det foreslåtte fredningsområdet.<br />
Når det gjelder taretråling kan dette skade kulturminner under vann og det er i<br />
utgangspunktet ikke tillatt. Det forutsettes imidlertid at dette spørsmålet skal kunne<br />
vurderes på nytt, dersom fiskerimyndighetene åpner for taretråling i Nord-Trøndelag i<br />
framtida.<br />
Forsla til frednin sforskrift har derfor under 6 D fått ett n trecre strek unkt:<br />
"Av hensyn til beskyttelse av kulturminner under vann vil taretråling i fredningsområdet<br />
ikke være tillatt. Det forutsettes imidlertid at dette spørsmålet skal kunne vurderes på nytt,<br />
dersom fiskerimyndighetene åpner for taretråling i Nord-Trøndelag i framtida."<br />
Når det gjelder reketråling i eksisterende rekefelt antas det at eventuelle kulturminner<br />
under vann er ødelagt allerede. Utfra dette kan derfor reketråling i eksisterende<br />
rekefelt gjenopptas eller fortsette. Eksisterende rekefelt innenfor fredningsområdet er<br />
avgrenset av rette linjer mellom følgende punkter:<br />
18
Forsla til n f erde strek unkt under frednin sforskriftens 6 D:<br />
"Reketråling skal kunne fortsette eller gjenopptas i områder der det har vært drevet<br />
reketråling tidligere."<br />
Innenfor fredningsområdet er det gitt midlertidig tillatelse til akvakulturvirksomhet ved<br />
Kyrøyan. Denne virksomheten er ikke i strid med fredningsformålet. Slik forskriften<br />
opprinnelig var formulert kunne det oppfattes som om framtidig akvakulturvirksomhet<br />
kunne være i strid med fredningsformålet. For å unngå eventuell framtidig tolkningstvil<br />
er det derfor blitt presisert i forskriften at akvakulturvirksomhet kan tillates i områder<br />
som er avsatt til slikt i <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>s til enhver tid gjeldende arealplan.<br />
Forsla til n femte strek unkt under frednin sforskriftens 6 D:<br />
Etablere akvakulturvirksomhet innenfor området som er avsatt til slik virksomhet i <strong>Vikna</strong><br />
<strong>kommune</strong>s til enhver tid gjeldende arealplan<br />
Som en følge av nytt strekpunkt om akvakultur under § 6, er det også blitt satt inn et<br />
nytt strekpunkt under opplistingen av tiltak som forvaltningsmyndigheten etter søknad<br />
kan gi tillatelse til i særlige tilfeller.<br />
Forsla til n strek unkt under 7:<br />
Akvakultulfasiliteter i henhold til <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>s til enhver tid gjeldende arealplan<br />
19
5 Tilråding:<br />
Miljøverndepartementet<br />
tilrår<br />
Forskrift om fredning av Sor-Gjæslingan kulturmiljø fastsettes i samsvar med vedlagte<br />
forslag (vedlegg 1)<br />
20
gskjæret<br />
Raninnak<br />
Gjæsiihga<br />
LeisIdten<br />
= rss-Tront a<br />
Flatsk ret<br />
Stortalla<br />
1Z)<br />
ràbakan<br />
Kvitingen,<br />
.or-Ciaestingan<br />
an8?)51<br />
(71rtirfn ~151t .ret<br />
Flatskjg2retcy<br />
0<br />
Steinshotnen<br />
Singsholmen<br />
aStanghoin)en<br />
Skalvskjæret<br />
Scr-Gisesrngan<br />
ONonsholmen<br />
KvernhoIrn.<br />
Liss-Kvemboirnen<br />
Miljøverndeparternentet oktober 2010<br />
6<br />
Kyroyan<br />
Hollender-<br />
Kjerke,a<br />
hdirnen<br />
Lissøyan Nakk Sylilstiøya<br />
Flatholnie‘ Draugkeila<br />
o<br />
vemh rnfailet<br />
Austerkvernan<br />
Hananakkan<br />
72 Ytter-131,1<br />
Sva dais-<br />
Tvibergtaren<br />
Kjehohne<br />
bskjæret<br />
o Me fjo rdski<br />
Brødskj<br />
Austrevet
FORSKRIFT OM FREDNING AV<br />
SØR-GJÆSLINGAN KULTURMILJØ, VIKNA<br />
KOMMUNE,<br />
NORD-TRØNDELAG FYLKE<br />
Fastsatt ved kongelig resolusjon av 1. oktober 2010 med hjemmel i<br />
lov av 9. juni 1978 nr 50. om kulturminner § 20<br />
§ 1 Avgrensning<br />
Del I OMFANG OG FORMAL<br />
Fredningsområdet er Sør-Gjæslingan i <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>, Nord-Trøndelag fylke.<br />
Det fredede området omfatter i det alt vesentlige av gnr. 46, b. nr. 1-5. Under b.<br />
nr. 1 omfatter fredningen festenummer 1-47.<br />
Fredningen omfatter holmer, skjær og sjøområder fra Kvernholmene i sør,<br />
Ormtunga i vest, Gråbakan og Kyrøyan i nordvest, Svardalsholman i øst og langs<br />
Tvibergråsa i sørøst. Fredningen omfatter land- og sjøområder, og deres<br />
historiske, funksjonelle og visuelle sammenhenger.<br />
Kulturmiljøet dekker et areal på 14,22 km2, herav 1,39 km2 landareal.<br />
Grensene for det fredede området er merket av på vedlagte kart, datert oktober<br />
2010.<br />
Kart og forskrift om fredning skal oppbevares i <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>, Nord-Trøndelag<br />
fylkes<strong>kommune</strong> og Riksantikvaren.<br />
§ 2 Formål<br />
Formålet med fredningen er å ta vare på det særegne fiskeværet Sør-Gjæslingan<br />
som kilde til kunnskap og opplevelse for dagens og framtidas generasjoner.<br />
Dette gjelder særlig forholdet mellom naturgrunnlag, næring, levekår, samfunn<br />
og den historiske utviklingen av fiskeværet. Fredningen skal sikre at framtidig<br />
utvikling skjer i tråd med fiskeværets kulturhistoriske kvaliteter.<br />
i
Særlig viktig er mangfoldet og særpreget i bygningsmiljøet, og andre spor i<br />
kulturlandskapet etter utnyttelse av havets ressurser og jordbruksdrift på<br />
marginale vilkår.<br />
Både overordnede trekk i miljøet, enkeltelementer og sammenhengen mellom<br />
disse skal bevares.<br />
§ 3 Forvaltningsplan, skjøtsel og vedlikehold<br />
Skjøtsels- og vedlikeholdsarbeid skal utføres i samsvar med forvaltnings- og<br />
skjøtselsplan for Sør-Gjæslingan.<br />
Forvaltnings- og skjøtselsplan for Sør-Gjæslingan skal sendes grunneiere og<br />
huseiere og være tilgjengelig hos <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> og Nord-Trøndelag<br />
fylkes<strong>kommune</strong>.<br />
Forvaltningsmyndigheten kan gjennomføre skjøtselstiltak på det fredede<br />
området dersom det er nødvendig av hensyn til freclningens formål, jf.<br />
kulturminneloven § 21.<br />
§ 4 Fredningsstatus for automatisk fredede kulturminner<br />
Fredningen innebærer ingen endring i fredningsstatus for eventuelle automatisk<br />
fredete kulturminner eller skipsfunn i området, jf. kulturminneloven kap. II og<br />
IV.<br />
§ 5 Kultunniljøet<br />
Del II FREDNINGSBESTEMMELSER<br />
I det fredede området må det ikke uten særskilt tillatelse, jf. forskriftens § 7<br />
iverksettes tiltak, virksomhet eller ferdsel som er egnet til å skade eller skjemme<br />
kulturmiljøet og kulturminnene eller på annen måte motvirke formålet med<br />
fredningen. Det er likeledes ikke tillatt å fradele eller bortfeste eller leie ut<br />
eiendom til slik virksomhet.<br />
Eksempel på slike tiltak, inngrep eller ferdsel kan være:<br />
Bygninger:<br />
— Oppføre, rive, helt eller delvis f.jerne bygninger og tilbygg eller sette opp<br />
brakker.<br />
2
-<br />
-<br />
Endre eksteriør, materialvalg eller bygningsdeler på bygninger fra før<br />
1980.<br />
Utføre endringer som forandrer karakteren på bygninger satt opp etter<br />
1980.<br />
Endre bruken av uthus til fritidsbolig.<br />
Foreta andre inngrep i bygningene som kan motvirke formålet med<br />
fredningen.<br />
Tekniske anlegg og infrastruktur<br />
Rive/fjerne eller endre infrastruktur som anlegg for elektrisitet,<br />
vannforsyning, kommunikasjon og andre tekniske anlegg, vei, molo, bru,<br />
brygger, kaier, trapper, samt sjømerker av alle slag.<br />
Oppføre flytebrygger, større kaier og trapper, fast fortøyde installasjoner<br />
eller innføre annen omfattende infrastruktur.<br />
Sette opp større reklameinnretninger.<br />
Kulturlandskap (uterom, hager og landskap)<br />
Fjerne levende kulturplanter som trær, busker og stauder i historiske<br />
hageanlegg eller plante nye trær som skogreising eller leplanting.<br />
Fjerne tufter etter tidligere bygninger, for eksempel murer, holdsteiner<br />
eller andre menneskeskapte spor i landskapet.<br />
Sette opp større murer, plattinger, levegger, inngjerdinger, anlegge plener<br />
eller foreta større terrenginngrep.<br />
Utvide eksisterende eller anlegge nye veier og stier.<br />
Sette opp campingvogner eller telt for mer enn 3 måneder.<br />
Gjøre opp ild utenom faste ildsteder med unntak av lyngbrenning som<br />
kulturlandskapsskjøtsel.<br />
Ferdsel<br />
Motorisert ferdsel i luft lavere enn 300 m og på land, med unntak av<br />
nyttebruk og nødvendig ferdsel knyttet til liv, helse og sikkerhet.<br />
Listen er ikke uttømmende.<br />
§ 6 Bestemmelsene i § 5 er ikke til hinder for:<br />
Bygninger<br />
Vanlig vedlikehold etter bygningenes tradisjon. Hvis det er tvil om hva<br />
som er vanlig vedlikehold, skal eier avklare dette med<br />
kulturminnemyndigheten.<br />
Mindre istandsettingstiltak på antikvarisk grunnlag på bygninger bygd før<br />
1980. hvis det er tvil om hva som er mindre istandsettingstiltak, skal eier<br />
avklare dette med kulturminnemyndigheten.<br />
3
-<br />
Mindre tiltak på bygninger satt opp etter 1980 dersom dette ikke<br />
medfører endringer i bygningens karakter og volum. Er det tvil om hva<br />
som er mindre tiltak, skal eier avklare dette med<br />
kulturminnemyndigheten.<br />
Oppføring av små bygg til røykeri, fuglehus, katthus, utedo, brønnhus,<br />
dukkestue og lignende, når de er tilpasset eksisterende bebyggelse.<br />
Tekniske anlegg og infrastruktur<br />
Vanlig vedlikehold, reparasjon og mindre tiltak på privat og offentlig<br />
infrastruktur som for eksempel anlegg for elektrisitet, vannforsyning,<br />
kommunikasjon og andre tekniske anlegg med mindre det endrer det<br />
fysiske uttrykket i vesentlig grad.<br />
— Vanlig vedlikehold og reparasjon av vei, sti, molo, bru, trapper og kaier,<br />
samt sjømerker av alle slag.<br />
Kulturlandskap (uterom, hager og landskap)<br />
Hagestell, planting av blomster, bærbusker og nye enkelte trær i<br />
eksisterende hager.<br />
Å erstatte døde trær, busker eller andre kulturplanter med tradisjonelle<br />
stedegne arter.<br />
Vedlikehold og reparasjon av hagegjerder, samt utskifting mecl samme<br />
utførelse som cksisterende eller dokumentert tidligere utførelse. Bygging<br />
av mindre plattinger i terrengnivå inntil bygning for beboelse.<br />
Vedlikehold og istandsetting av fiskehjellene, og sette opp igjen<br />
fiskehjeller av eldre type langs moloen, bak Fiskarheimen, ved Telegrafen<br />
og Sanitæranlegget.<br />
Vedlikehold og reparasjon av båtstø og båtopptrekk.<br />
— Tradisjonell beiting og nødvendig anlegg for beitebruken etter godkjent<br />
skjotselsplan.<br />
Øvrig skjøtsel av landskapet i henhold til gjeldende forvaltnings- og<br />
skjøtselsplan.<br />
Virksomhet og ferdsel<br />
— Tilrettelegging for friluftsliv forutsatt at det ikke innebærer skjemming<br />
eller skade på kulturminner eller kulturmiljøet.<br />
Utøvelse av lovlig jakt og fangst, fiske, egg- og dunsanking m.v. i samsvar<br />
med fredningens formål.<br />
— Av hensyn til beskyttelse av kulturminner under vann vil taretråling i<br />
fredningsområdet ikke være tillatt. Det forutsettes imidlertid at dette<br />
spørsmålet skal kunne vurderes på nytt, dersom fiskerimyndighetene<br />
åpner for taretråling i Nord-Trøndelag i framtida.<br />
Reketråling skal kunne fortsette eller gjenopptas i områder der det har<br />
vært drevet reketråling tidligere.<br />
Etablere akvakulturvirksomhet innenfor området som er avsatt til slik<br />
virksomhet i <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>s til enhver tid gjeldende arealplan.<br />
4
-<br />
— Videreføring av eksisterende nærings- og museumsvirksomhet.<br />
— Tiltak i forbindelse med ambulanse-, rednings-, politi-, brannvern-,<br />
oljevern-, militær-, oppsyns- og operativvirksomhet.<br />
Nye tiltak etter punktene A 2), C 4), D 1) og D 6) skal varsles<br />
forvaltningsmyndigheten i god tid for planlagt iverksetting.<br />
Forvaltningsmyndigheten avgjør i tvilstilfelle om tiltaket er søknadspliktig etter §<br />
7.<br />
§ 7 Dispensasjon<br />
Forvaltningsmyndigheten kan etter søknad i særlige tilfelle gi tillatelse til tiltak<br />
som ikke medfører vesentlige inngrep i det fredede kulturmiljøet, jf.<br />
kulturminneloven § 20 tredje ledd, og som er forenlig med formålet med<br />
fredningen, jf fredningsforskriftens § 2.<br />
Eksempel på slike tiltak kan være:<br />
På bygninger bygd før 1980: Små endringstiltak så fremt tiltakene ikke<br />
endrer bygningens særpreg eller kulturmiljøet for øvrig. Dette gjelder<br />
omfattende reparasjoner, utskifting, fasadeendring og tilbakeføring på<br />
antikvarisk grunnlag.<br />
På bygninger bygd etter 1980: Mindre tilbygg, større fasadeendring,<br />
riving, omfattende endring av utvendig materialbruk og bruksendring.<br />
Oppføring av nye hus der det tidligere har stått hus, så fremt nybygget er<br />
tilpasset stedets karakter og byggeskikk.<br />
— Bygging av tekniske anlegg som fiskehjeller, kaier, flytebrygger, mindre<br />
trapper ned i sjøen, antenneanlegg, kabelfester, belysningsarmatur og<br />
lignende samt nyetablering av lykter og sjømerker.<br />
— Tiltak i hager og kulturlandskap som går ut over bestemmelsene i § 6 C.<br />
— Etablering av ny næringsvirksomhet og anlegg for dette dersom tiltaket<br />
ikke medfører vesentlige inngrep i kulturmiljøet.<br />
Ved søknad skal tradisjonell næringsvirksomhet som fiske og jordbruk,<br />
vektlegges særskilt da slik virksomhet er grunnlaget for fiskeværets<br />
kulturhistoriske kvaliteter.<br />
— Akvakulturfasiliteter i henhold til <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>s til enhver tid<br />
gjeldende arealplan.<br />
— Fradeling av eiendom.<br />
5
Del III FORVALTENDE MYNDIGHET IVERKSMING M.M.<br />
§ 8 Forvaltningsmyndighet<br />
Forvaltningsmyndigheten etter denne forskriften er lagt til Riksantikvaren eller<br />
den Riksantikvaren gir fullmakt.<br />
§ 9 Brudd på bestemmelsene<br />
Den som forsettlig eller uaktsomt overtrer disse bestemmelsene eller medvirker<br />
til dette, straffes med bøter eller fengsel som nevnt i kulturminneloven § 27.<br />
§ 10 Iverksetting av bestemmelsene<br />
Denne forskriften trer i kraft straks.<br />
6
‘kAvAw4,<br />
Nord-Trøndelag<br />
Fylkes<strong>kommune</strong><br />
Postboks 2560<br />
7735 Steinkjer<br />
VIKNA HAVNEVESEN RØRVIK HAVN KF<br />
DERES SAKSBEHANDLER. DERES SAKSNR. VART SAKSNR SAKSBEHANDLER DATO<br />
Svein Ivar Bondo 06.10.2010<br />
Tilrettelegging for økt sjøtransport — høring.<br />
tilrettelegge for økt sjøtransport kan gjøres gjennom flere virkemidler. Hovedbegrensingen<br />
edrørende økt sjøtransport. er kostnader knyttet til drift av skip. Der avgiftspolitikken i Norge<br />
spiller en sentral rolle.<br />
Dør til dør tjenester<br />
Short Sea Shi inu er blitt et nytt begrep innen skipsfarten.<br />
Kunder etterspør stadig mer av dør til dør transporter, hvor bilen tidligere har vært enerådende. Det<br />
vil tvinge seg frem slike løsninger også for skipsfarten. Men bilen har et stort fortrinn ved slik<br />
transport innenfor korte avstander. Mens skipsfremføring av gods først blir lønnsom ved distanser<br />
ONer ca. 400 km.<br />
Containere er den mest ekspanderende lastebæreren for enhetslaster. For mindre havner, som ikke<br />
har store importører, vil dette påvirke lastemengden i liten grad. Men man kan ved samarbeide med<br />
private firmaer, kunne finne spesifikke varer som kan passe den enkelte havn og kunde spesifikt.<br />
Stadig flere av de store importørene ser fordelene ved å crossdocke i Østen.<br />
Flere steder i Kina pakkes nå varene direkte til endelig bestemmelsessted i Norge. Mange kunder har<br />
nå glede av dette. Crossdocking medfører mer sjøtransport da lasten kan føres nærmere mottager på<br />
skip - uten å gå via sentrallager i Europa eller Norge.<br />
Der til dør transport anses som å være et avgjørende trekk for å få mer gods på sjø.<br />
Avgifter<br />
Norge har innført flere særnorske avgifter på skipsdrift. som ikke rammer andre transportmåter i like<br />
stor grad. Man kan her nevne følgende:<br />
CO2-avgift<br />
Svovelavgift<br />
Avgift på smøreolje<br />
NOx avgift<br />
Kommunale havne- og vareavgifter<br />
POSTADRESSE/ GATEADRESSE: Fjordgata 10 B , 7900 RØRVIK E-MAIL: post@roervikhavn.no<br />
TELEFON: 74 39 00 81 — 74 39 01 04, MOBILTELEFON: 95 79 54 50 TELEFAX : 74 39 14 70<br />
ORG. NR: 989 401 319 MVA BANKGIRO: 4482.20.08469<br />
1
kukvAkk<br />
ist14 xt<br />
VIKNA HAVNEVESEN RØRVIK HAVN KF<br />
Statlige farleds gebyrer(Kystgebyr, Sikkerhetsgebyr, Losgebyr (består av losberedskapsgebyr<br />
og losingsgebyr)<br />
Skipsfarten dekker i overkant av 30 % av kystverkets kostnader til drift og investeringer, samt 100 %<br />
av lostjenestens kostnader.<br />
Som en ser finansierer en stor del av Kystverkets virksomhet, gjennom bruken av ulike avgifter og<br />
gebyr. Dette er med på å gjøre skipsfart mindre konkurransedyktig sammenlignet med andre<br />
transportformer(vei/bane).<br />
Kommunale havneavgifter, skal dekke de kostnader en <strong>kommune</strong>/havn har til drift og utvikling av<br />
havnen. Det var tidligere et krav til havnene at den måtte ha et avgiftsområde for å kunne kreve inn<br />
disse avgiftene. Dette er blitt endret gjennom den nye Havne- og farvanns loven. Der er også<br />
begrepet havnedistrikt blitt fraveket, slik at man nå opererer med begrepet Kommunens sjøområde,<br />
som er identisk med <strong>kommune</strong>ns grenser.<br />
Samtidig er adgangen til å kreve avgifter blitt mindre. Den eneste avgiften som består er anløps<br />
avgift. Resten av kostnadene skal dekkes gjennom vanlige forretningsmessige vilkår.(gebyr. leie)<br />
Meningen med dette i den nye loven var at kostnadene for drift av havnene, skulle bli mindre. Men i<br />
realiteten har man ingen styring av havneavgifter, slik som man hadde gjennom de gamle<br />
forskriftene.<br />
Disse endringene er enda ikke trådt i funksjon, men vil bli inntatt i de ulike havners regulativer fra<br />
2011.<br />
En overforing av utgifter fra avgiftsbasert til statlig finansiert tjeneste ved kystverket<br />
ville ha stor effekt på sjotransportens konkurranse evne mot bil/bane..<br />
Hurtigruten/Nor lines<br />
Hurtigruten med Nor lines systemet er en viktig transportåre for gods i Ytre Namdal.<br />
Fiskeindustrien i Ytre Namdal er store brukere av disse linje fremføringene. Blant annet med fersk<br />
fisk fra helgelands område, som blir behandlet på anlegg i Ytre Namdal.<br />
De ferdige behandlede råvarer fraktes så ut fra distriktet for ompakking(oppsamling til stuving av<br />
containere) i større havner (Ålesund) for videre utsendelse fra landet. Det er svært viktig at denne<br />
virksomheten kunne vært foretatt lokalt med de inntekter og arbeidsplasser det ville betydd for<br />
distriktet (jamfør Crossdocking).<br />
Etablering av container terminal på Kråkoya ville kunne ha hatt positiv innvirkning<br />
på dette.<br />
Sjotransportens tilhørighet i samferdsels sammenheng.<br />
Sjøtransport og havnespørsmål sorterer under Fiskeridepartementets domene. Dette medfører at<br />
ingen taler sjøtransportens sak. Dette fordi forvaltningsorganet som er satt til å styre dette, for det<br />
meste er opptatt av fremkommelighet, sikkerhet og oljevern. Det er altså ingen som taler<br />
sjøtransportens sak ved ulike planverk. Vegtransport har vegvesenet og bane har jernbaneverket, som<br />
taler vegtransporten og banetransportens sak ved NTP planlegging etc. Dermed vil sjøtransportens<br />
gjennomslagskraft ved slik planlegging bli for dårlig i forhold til veg og bane.<br />
POSTADRESSE/ GATEADRESSE: Fjordgata 10 B , 7900 RØRVIK E-MAIL: post@roervikhavn.no<br />
TELEFON: 74 39 00 81 — 74 39 01 04, MOBILTELEFON: 95 79 54 50 TELEFAX : 74 39 14 70<br />
ORG. NR: 989 401 319 MVA BANKGIRO: 4482.20.08469<br />
2
Havnene har flere ganger ønsket seg inn under samferdselsdepartementet, men dette er så langt ikke<br />
kommet igjennom ved regjeringskontoret. Det ville kanskje være en ide å opprette en infrastruktur<br />
etat i stedet for dagens ulike etater<br />
En etablering(samordning) av alle transportetater til en infrastruktur etat, ville<br />
gagne sjotransporten.<br />
Havnesamarbeide i Ytre Namdal<br />
VIKNA HAVNEVESEN RØRVIK HAVN KF<br />
I 2002, ble arbeidet med å samarbeide om havnetjenester i Ytre Namdal avsluttet. Arbeidet førte ikke<br />
frem, da man ikke ble enige om samarbeidsformen og styresammensetning etc. Det som skapte<br />
vansker, var at <strong>Vikna</strong> har et havnevesen, som fungerte godt, og hadde verdier å legge inn i det nye<br />
samarbeidsorganet. De andre <strong>kommune</strong>ne hadde ikke havnevesen eller noen kaier eller omsetning av<br />
særlig størrelse. Dermed ville en sammenslåing ikke tilfore et eventuelt havneselskap verken<br />
kompetanse eller midler for drift/utvikling.<br />
Med den nye havne- og farvannsloven, hvor det menes at havner skal drives på forretningsmessige<br />
vilkår, er det mest nærliggende at havner samarbeider med speditører/private firmaer(OPS).<br />
Eventuelt å samarbeide mellom ulike havneadministrasjoner(tekniske etater for de <strong>kommune</strong>r uten<br />
havnevesen) vill måtte være på det administrative planet(saksbehandling, innkreving av avgifter,<br />
vederlag etc.)<br />
Havnesamarbeide mellom <strong>kommune</strong>r(kommunalt plan) må skje på det<br />
administrative nivå i Ytre Namdal.(Fakturering etc.)<br />
Nærings og miljømessige effekt ved tilrettelegging av havner og havneområder i<br />
Ytre Namdal<br />
I Ytre Namdal har det de senere år foregått en betydelig utbygging i Ottersøy. Blant annet er det<br />
bygd en 90 meter lang tørrdokk for service av kystflåten, samt flere terminaler.<br />
De miljømessige konsekvenser(Konsekvensutredning?) av dette, har kommet dårlig frem.<br />
<strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> har gående en utredning for utlegging av Kråkøya nord for Rørvik til fremtidig<br />
Havne/Industriformål.<br />
En etablering / videreutvikling av terminaler må i storre grad ta hensyn til støy, støv og andre<br />
forurensingsmessige indikatorer gjennom en grundig konsekvensutredning, som den nye plan og<br />
bygnings loven forutsetter skal foretaes ved en slike etableringer.<br />
Utelatelse av dette i planleggingen av nye Havne / Industri områder, kan gi seg utslag i reduserte<br />
åpningstider og andre begrensninger på driften.<br />
POSTADRESSE/ GATEADRESSE: Fjordgata 10 B , 7900 RØRVIK E-MAIL: post@roervikhavrimo<br />
TELEFON: 74 39 00 81 — 74 39 01 04, MOBILTELEFON: 95 79 54 50 TELEFAX : 74 39 14 70<br />
ORG. NR: 989 401 319 MVA BANKGIRO: 4482.20.08469<br />
3
.1 4<br />
VIKNA HAVNEVESEN RØRVIK HAVN KF<br />
Etablering av nye industriområder/terminaler må legges ut fra tettbygde områder<br />
for å unngå konflikter/begrensinger mht. driften.<br />
Fylkes<strong>kommune</strong>ns bidrag til økt sjøtransport.<br />
Fylkes<strong>kommune</strong>n kan gjennom sin samferdsels politikk bidra til økt sjøtransport.<br />
Dette gjennom tilrettelegging av industri/havne områder ved kysten. Da vi ikke vet hvilke rammer<br />
fylkes<strong>kommune</strong>n har avsatt til slik infrastruktur støtte, er det vanskelig å komme inn på konkrete<br />
tiltak. Men det er kjent at fylkes<strong>kommune</strong>n har gitt støtte til Purkholmen industriområde i Ottersøy.<br />
Det ville også være naturlig at fylkes<strong>kommune</strong>n var med å støttet utbyggingen av Kråkøya i <strong>Vikna</strong><br />
som container terminal for Namdalen(jamfor okt bruk av crossdocking fra Østen(Kina).<br />
I et historisk perspektiv, må man si at Fylkes<strong>kommune</strong>n i beskjeden grad har vært med på å styrke<br />
sjøtransporten. Man er mer opptatt av bil- og tog transport. Sjøtransporten har vært en "sak" som har<br />
kommet frem ved ulike planverk, uten at de ulike beskrevne tiltak er blitt gjennomført.<br />
En forventer at fylkes<strong>kommune</strong>n har en sterkere pådriver rolle for gjennomforing<br />
av sjotransporttiltak, gjennom påvirkning av regjering og storting, samt ved<br />
påvirkning av NTP arbeidet.<br />
For Rorvik havn KF<br />
Svein Ivar Bondo<br />
Havneinspektør/PFSO<br />
POSTADRESSE/ GATEADRESSE: Fjordgata 10 B , 7900 RØRVIK E-MAIL: post@roervikhavn.no<br />
TELEFON: 74 39 00 81 — 74 39 01 04. MOBILTELEFON: 95 79 54 50 TELEFAX : 74 39 14 70<br />
ORG. NR: 989 401 319 MVA BANKGIRO: 4482.20.08469<br />
4
Roy Harald Ottesen<br />
Fra: Roger Andersen på vegne av vikna<br />
6. ukiobi 23 iC) 38.3;<br />
r1++,,,nr,<br />
Fmne VS- Hosrinn na "StratPni fnr fnIkPhplsparhpidpt i Nnrci-Tromriplan 2011-7014" - frigt<br />
29. oktober 2010<br />
Vedlegg: Høringsbrev 10-04804-4.pdf; Høringsutkast - Strategi for folkehelsearbeidet i Nord-<br />
Trøndelag 2011-2014.pdf<br />
- u-„<br />
Fra: Kyrre Kvistad [mailto:kyrre.kvistad@ntfk.no]<br />
Sendt: 4. oktober 2010 10:46<br />
Til: postkasse@verran.<strong>kommune</strong>.no; vikna<br />
Emne: Høring på "Strategi for folkehelsearbeidet i Nord-Trøndelag 2011-2014" - frist 29. oktober 2010<br />
Viktighet: Høy<br />
Sender på nytt pga feilmelding på e-postadressen.<br />
Fra: Kyrre Kvistad<br />
Sendt: 1. oktober 2010 16:07<br />
Til: 'postmottak@flatanger.<strong>kommune</strong>.nd; 'postmottak@fosnes.<strong>kommune</strong>.nd; 'postmottak@frosta.<strong>kommune</strong>.no';<br />
'postmottak@grong.<strong>kommune</strong>.no'; 'postmottak@hoylandet<strong>kommune</strong>.no'; 'postmottak@inderoy.<strong>kommune</strong>.no';<br />
'post@leka.<strong>kommune</strong>.no'; 'postmottak@leksvik.<strong>kommune</strong>.no'; 'postmottak@levanger.<strong>kommune</strong>.no';<br />
'postmottak@lierne.<strong>kommune</strong>.no'; 'postmottak@meraker.<strong>kommune</strong>.no'; 'postmottak@mosvik.<strong>kommune</strong>.no';<br />
'postmottak@namdalseid.<strong>kommune</strong>.no'; 'postmottak@namsskogan.<strong>kommune</strong>.no';<br />
'postmottak@namsos.<strong>kommune</strong>.no'; 'postmottak@naroy.<strong>kommune</strong>.no'; 'postmottak@overhalla.<strong>kommune</strong>.no';<br />
'nostmottak(arovrvik.<strong>kommune</strong>.no': 'nostmottaksnasa.<strong>kommune</strong>.no': 'oostmottak(&steinkier.<strong>kommune</strong>.no':<br />
bostmottakEdstiordal.<strong>kommune</strong>.no'; bostmottak@verdal.<strong>kommune</strong>.no': bostmottakCaverran.<strong>kommune</strong>.no':<br />
'postmottak@vikna.<strong>kommune</strong>.no'; 6a-Adm.lederteam; 'postmottak@fmnt.nd<br />
Kopi: 5-Fylkesrådet; lysoe@afh.no'; Gunnar Alstad; Elin Agdestein; 'Ingrid.Hallan@helse-nordtrondelag.no';<br />
'mdk@fmnt.no'; 'oystein@fysiotren.no'; 'vigdis.hjuistad.belbo@snasa.<strong>kommune</strong>.no'; Steinar Krokstad; Thor Brandt;<br />
Kari Strand; Margunn Skjei Knudtsen; Guri Wist<br />
Emne: Horina nå "Strateai for folkehelsearheidet i Nord-Trondelaa 7011-2014" - frist 29. oktoher 7010<br />
Viktighet: Høy<br />
Høring på "Strategi for folkehelsearbeidet i Nord-Trøndelag 2011-2014" - Høringsfrist 29.<br />
oktober 2010<br />
Vedlagt oversendes høringsutkast av "Strategi for folkehelsearbeidet i Nord-Trøndelag 2011-<br />
2014". Høringsfristen er 29. oktober 2010.<br />
Dokumentet er Folkehelsekomiteen i Nord-Trøndelag sitt forslag til fylkes<strong>kommune</strong>ns strategi for<br />
folkehelsearbeidet de kommende 4 år og skal sluttbehandles i Fylkestinget 7. desember 2010.<br />
Strategidokumentet skal danne grunnlaget for en egen handlingsplan for folkehelsearbeidet i<br />
Nord-Trøndelag. Handlingsplanen skal rulleres årlig og konkretisere tiltak basert på utfordringer<br />
og hovedmålsettinger i strategidokumentet.<br />
Hensikten med strategien er å peke på viktige muligheter og utfordringer samtidig som den skal<br />
vise retninn fnr folkehelsearheidet i Nord-Trøndelan i årene fremover t'u<br />
Vi håper på gode innspill!
Adressater i henhold til liste<br />
Deres ref<br />
Postadresse Kontoradresse<br />
Postboks 8011 Dep Einar Gerhardsens p/ass 3<br />
0030 Oslo<br />
DET KONGEL/GE<br />
HELSE- OG OMSORGSDEPARTEMENT<br />
Horingsfristen er 1. november 2010.<br />
Vår ref<br />
200904906-/RH<br />
Dato<br />
i_Ct .09.2010<br />
Høringsnotat om forslag til endringer i forskrift 18. desember 2001 nr. 1539<br />
om godkjenning av sykehus og om landsfunksjoner og medisinske<br />
kompetansesenterfunksjoner ved sykehus og om forslag til endringer i lov<br />
2. juli 1999 nr. 61 om spesialisthelsetjenesten m.m.<br />
Helse- og omsorgsdepartementet sender med dette på horing forslag til endringer i<br />
forskrift 18. desember 2001 nr. 1539 om godkjenning av sykehus og om<br />
landsfunksjoner og medisinske kompetansesenterfunksjoner ved sykehus og om<br />
forslag til endringer i lov 2. juli 1999 nr. 61 om spesialisthelsetjenesten m.m.<br />
Hensikten med forslagene er å gi bestemmelser om godkjenning av<br />
universitetssykehus på bakgrunn av en endring i universitets- og høyskolelovens<br />
bestemmelser, samt om godkjenning av nasjonale tjenester som tidligere gikk under<br />
betegnelsene lands- og flerregionale funksjoner, nasjonale medisinske<br />
kompetansesenterfunksjoner og kompetansesentre for sjeldne og lite kjente diagnoser<br />
og funksjonshemminger.<br />
På grunn av forslaget til navneendring for dagens funksjoner til nasjonale tjenester, må<br />
det også foretas en endring i spesialisthelsetjenesteloven. Dette er kun en teknisk<br />
justering.<br />
Høringsinstansene bes selv å vm-dere foreleggelse for underliggende instanser og<br />
virksomheter.<br />
Det bes videre om at høringsnotatet blir behandlet i samarbeidsorganene mellom de<br />
Telefon Helserettsavdelingen Saksbehandier<br />
22 24 90 90 Ragna Hirsch<br />
Org no. Telefaks<br />
22 24 86 74<br />
983 887 406 22 24 27 69
egionale helseforetakene og universitetene og høyskolene.<br />
Departementet ber om at eventuelle merknader til høringsnotatet sendes til:<br />
Helse- og omsorgsdepartementet<br />
Postboks 8011 Dep<br />
0030 Oslo<br />
Merknader kan også sendes elektronisk til:<br />
ostmottak@hod.de .no<br />
Høringsnotatet er lagt ut på Helse- og omsorgsdeparternentets internettside på følgende<br />
adresse: htt : odin.de .no hod norsk dok hoerin er<br />
,Med vennlig hilsen<br />
imne Lomse a<br />
avdelingsdirektør<br />
Vedlegg: Høringsnotat<br />
Liste over høringsinstanser<br />
Side 2<br />
vutx<br />
a Hirsch<br />
seniorrådgiver
Høringsnotat<br />
Forslag til endringer i forskrift 18. desember 2001 nr. 1539 om<br />
godkjenning av sykehus og om landsfunksjoner og nasjonale<br />
medisinske kompetansesenterfunksjoner ved sykehus<br />
- Godkjenning av universitetssykehus<br />
- Godkjenning av nasjonale tjenester i<br />
spesialisthelsetjenesten<br />
Helse- o omsor sde artementet<br />
September 2010<br />
i
Forslag til endring i lov 2. juli 1999 nr. 61 om<br />
spesialisthelsetjenesten m.m.<br />
I nnhold<br />
1 Innledning 4<br />
2 Kort om høringsnotatets innhold 4<br />
3 Bakgrunn 5<br />
4 Gjeldende rett 7<br />
4.1 Innledning 7<br />
4.2 Lov 2. juli 1999 nr. 61 om spesialisthelsetjenesten m.m 7<br />
4.2.1 Godkjenning av sykehus og andre helseinstitusjoner og helsetjenester 7<br />
4.3 Forskrift 18. desember 2001 nr. 1539 om godkjenning av sykehus og om<br />
landsfunksjoner og medisinske kompetansesenterfunksjoner ved sykehus. 9<br />
5 Godkjenning av universitetssykehus 10<br />
5.1 Bakgrunn 10<br />
5.2 Tidligere utredninger, høringer m.m. 10<br />
5.2.1 Ot.prp. nr. 71 (2008-2009) 10<br />
5.2.2 Universitets- og høgskoleloven og forholdet til<br />
spesialisthelsetjenesteloven 12<br />
2
5.3 Oppfølging av Ot.prp. nr. 71<br />
5.4 Departementets vurderinger og forslag<br />
6 Godkjenning av nasjonale tjenester i spesialisthelsetjenesten<br />
6.1 Bakgrunn<br />
6.1.1<br />
6.1.2<br />
Landsfunksjoner og flerregionale funksjoner<br />
Nasjonale medisinske kompetansesenterfunksjoner<br />
6.1.3 Nasjonale kompetansesentra for sjeldne og lite kjente diagnoser og<br />
funksjonshemminger<br />
6.1.4 Tidligere utredninger, høringer mv<br />
6.2 Departementets vurderinger og forslag<br />
6.2.1 Nasjonale- og flerregionale behandlingstjenester<br />
6.2.2 Nasjonale kompetansetjenester<br />
7 Behov for endring i spesialisthelsetjenesteloven<br />
8 Økonomiske og administrative konsekvenser<br />
9 Nærmere om forslag til endringer i godkjenningsforskriften<br />
10 Merknader til noen av bestemmelsene<br />
Forslag til endringer i godkjenningsforskriften<br />
14<br />
22<br />
28<br />
29<br />
30<br />
31<br />
32<br />
33<br />
39<br />
39<br />
43<br />
47<br />
48<br />
48<br />
48<br />
53<br />
3
1 Innledning<br />
Dette høringsnotatet er sendt elektronisk til høringsinstanser i henhold til vedlagte<br />
liste.<br />
Høringsinstansene bes selv å vurdere foreleggelse for underliggende instanser og<br />
virksomheter.<br />
Det bes videre om at høringsnotatet blir behandlet i samarbeidsorganene mellom<br />
de regionale helseforetakene og universitetene og høyskolene.<br />
Høringsuttalelser sendes elektronisk til:<br />
ostmottak(dhod.de .no eller som vanlig post til:<br />
Helse- og omsorgsdepartementet<br />
Postboks 8011 Dep<br />
0030 Oslo<br />
Frist for høringsuttalelser er 1. november 2010.<br />
2 Kort om høringsnotatets innhold<br />
Dette høringsnotatet inneholder forslag til endringer i forskrift 18. desember 2001<br />
nr. 1539 om godkjenning av sykehus og om landsfunksjoner og nasjonale<br />
medisinske kompetansesenterfunksjoner ved sykehus (godkjenningsforskriften).<br />
Høringsnotatet inneholder også et forslag til endring i lov 2. juli 1999 nr. 61 om<br />
spesialisthelsetjenesten § 2-3 som er hjemmelsbestemmelsen for å gi forskrift om<br />
lands- og flerregionale funksjoner.<br />
I kapittel 3 gis det en fremstilling av bakgrunnen for forslagene i høringsnotatet.<br />
4
Kapittel 4 er en fremstilling av gjeldende rett, herunder lov 2. juli 1999 nr. 61 om<br />
spesialisthelsetjenesten m.m. og forskrift som nevnt over.<br />
I kapittel 5 er godkjenning av universitetssykehus behandlet.<br />
Kapittel 6 omhandler det som i dag betegnes som lands- og flerregionale<br />
funksjoner og medisinske kompetansesenterfunksjoner ved sykehus, og som i<br />
fremtiden foreslås å gå under fellesbetegnelsen nasjonale tjenester i<br />
spesialisthelsetjenesten. De tidligere landsfunksjonene foreslår man å benevne som<br />
nasjonale behandlingstjenester, de tidligere flerregionale funksjonene som<br />
flerregionale behandlingstjenester, og de nasjonale medisinske<br />
kompetansesenterfunksjonene ved sykehus som nasjonale kompetansetjenester i<br />
spesialisthelsetjenesten.<br />
Den foreslåtte endringen i spesialisthelsetjenesteloven § 2-3 fremgår av kapittel 7.<br />
De økonomiske og administrative konsekvensene av forslagene i dette<br />
høringsnotatet er omhandlet i kapittel 8, og i kapittel 9 er det gitt en nærmere<br />
beskrivelse av de konkrete forslagene til endringer som er foretatt i forslaget til ny<br />
forskrift om godkjenning av sykehus og nasjonale tjenester i<br />
spesialisthelsetjenesten. I kapittel 10 er det gitt merknader til de enkelte<br />
bestemmelsene i forskriftsforslaget.<br />
Til slutt i dette høringsnotatet fremgår selve forslaget til ny forskrift om<br />
godkjenning av sykehus og nasjonale tjenester i spesialisthelsetjenesten samt<br />
forslag til ny ordlyd på spesialisthelsetjenesteloven § 2-3.<br />
Høringsnotatet inneholder ikke forslag til endringer i de bestemmelsene som<br />
omhandler godkjenning av sykehus eller krav til sykehus som driver medisinsk<br />
laboratorie- og røntgenvirksomhet. Departementet vil på et senere tidspunkt<br />
komme tilbake med forslag til presisering av regelverket for godkjenning av<br />
sykehus.<br />
3 Bakgrunn<br />
Bakgrunnen for forslagene i dette høringsnotatet er for det første at en endring i<br />
universitets- og høyskoleloven, som gjelder godkjenning av universitetssykehus,<br />
5
og som trådte i kraft 1. august 2009, krever endring i forskrift om godkjenning av<br />
sykehus og om landsfunksjoner og nasjonale medisinske<br />
kompetansesenterfunksjoner ved sykehus.<br />
Betegnelsen universitetssykehus brukes av flere sykehus og helseforetak. Slik bruk<br />
skjer i dag på bakgrunn av samarbeid med et tilknyttet universitet, men det er ikke<br />
etablert nasjonale retningslinjer eller vilkår for å sikre en enhetlig praksis. I den<br />
nevnte endringen i universitets- og høyskoleloven, er det lagt til grunn at det må<br />
søkes godkjenning for å kunne benytte betegnelsen universitetssykehus.<br />
Lovendringen innebærer at betegnelsen universitetssykehus bare kan benyttes av<br />
virksomhet som er godkjent som universitetssykehus etter nærmere regler fastsatt i<br />
forskrift med hjemmel i spesialisthelsetjenestelovens § 4-1.<br />
Det andre forholdet som ligger bak forslagene i dette høringsnotatet er at det i dag<br />
er utviklet ulike modeller for styring av lands- og flerregionale funksjoner og<br />
nasjonale kompetansesentre i spesialisthelsetjenesten. Systernene er preget av<br />
manglende helhet og dynamikk, og departementet har gjennom flere år iverksatt<br />
ulike prosesser med sikte på å etablere et nytt helhetlig system for styring av<br />
lands- og flerregionale funksjoner og nasjonale kompetansesentre i<br />
spesialisthelsetjenesten. Dette er omtalt i St prp nr 1 (2005-2006) der det blant<br />
annet er anført at departementet vil styrke styringen på dette området for å sikre et<br />
hensiktsmessig nasjonalt omfang, høy kvalitet og fordeling av høyspesialisert<br />
medisinsk kompetanse. De regionale helseforetakene utarbeidet på oppdrag fra<br />
departementet i 2006 rapporten "Fremtidig organisering av høyspesialiserte<br />
tjenester" med forslag til et nytt helhetlig styringssystem. Rapporten inneholdt<br />
også forslag til endrede kriterier for etablering av tjenestene. Helsedirektoratet har<br />
gitt en faglig vurdering av rapporten og gitt sin tilslutning til innføring av et nytt<br />
styringssystem.<br />
De regionale helseforetakene har på oppdrag fra departementet — og med<br />
utgangspunkt i de nye kriteriene — utarbeidet et helhetlig forslag fra de regionale<br />
helseforetakene om hvilke nasjonale tjenester det er behov for i et<br />
femårsperspektiv og hvor disse bør lokaliseres. Helsedirektoratet har vurdert<br />
anbefalingene og støtter i hovedsak forslagene fra de regionale helseforetakene.<br />
For å etablere et nytt helhetlig styringssystem for nasjonale tjenester i<br />
spesialisthelse-tjenesten, basert på de nye kravene som er foreslått, er det behov<br />
for endringer i godkjenningsforskriften som blant annet regulerer godkjenning av<br />
6
lands- og flerregionale funksjoner og nasjonale kompetansetjenester i<br />
spesialisthelsetjenesten.<br />
Det siste forslaget i dette høringsnotatet er et forslag til endring i<br />
spesialisthelsetjenesteloven § 2-3 som er hjemmelsbestemmelsen for å gi forskrift<br />
om lands- og flerregionale funksjoner. Når det nå foreslås å benevne blant annet<br />
disse funksjonene for nasjonale tjenester i spesialisthelsetjenesten, må også<br />
hjemmelsbestemmelsen i 2-3 ha samme betegnelse på de tjenestene det skal<br />
kunne gis forskrift om.<br />
4 Gjeldende rett<br />
4.1 Innledning<br />
Lov 2. juli 1999 om spesialisthelsetjenesten m.m. og forskrift 18. desember 2001<br />
nr. 1539 om godkjenning av sykehus og om landsfunksjoner og nasjonale<br />
medisinske kompetansesenterfunksjoner ved sykehus regulerer godkjenning av<br />
helseinstitusjoner og helsetjenester, herunder sykehus.<br />
4.2 Lov 2. juli 1999 nr. 61 om spesialisthelsetjenesten m.m.<br />
4.2.1 Godkjenning av sykehus og andre helseinstitusjoner og helsetjenester<br />
Lovens § 4-1 regulerer godkjenning av helseinstitusjoner og helsetjenester,<br />
herunder godkjenning av sykehus. § 4-1 lyder:<br />
§ 4-1. Godkjenning av helseinstitusjoner og helsetjenester<br />
Sykehus må godkjennes av departementet for det kan yte helsetjenester.<br />
Departementet kan gi forskrift om at det kreves godkjenning av<br />
departementet for<br />
a) andre typer helseinstitusjoner og helsetjenester enn nevnt i første ledd.<br />
b) vesentlige endringer i helseinstitusjoner eller tjenester som har godkjenning.<br />
Ved vurderingen av om godkjenning skal gis, kan det blant annet legges<br />
vekt på om samfunnsmessige eller faglige hensyn taler for at helseinstitusjonen<br />
eller helsetjenesten godkjennes, om helseinstitusjonen eller helsetjenesten er<br />
omfattet av planer utarbeidet av regionale helseforetak, jf lov 15. juni 2001 nr. 93<br />
7
-<br />
om helsefOretak m.m. 34, og om de tjenester som skal ytes pasientene synes<br />
forsvarlige.<br />
Departementet kan i hvert enkelt tilfelle knytte slike vilkår til<br />
godkjenningen som er påkrevet for å sikre oppffilelse av denne loven og<br />
bestemmelser gitt i medhold av den.<br />
Som det fremgår i første ledd, må sykehus ha godkjenning av departementet før<br />
det kan starte virksomhet der det ytes helsetjenester.<br />
For andre typer virksomheter enn sykehus er departementet gitt hjemmel i<br />
bestemmelsens andre ledd til å gi forskrift om godkjenning av andre typer<br />
helseinstitusjoner og helsetjenester enn sykehus. Andre typer helseinstitusjoner er<br />
blant annet lands- og flerregionale funksjoner for høyspesialisert behandling og<br />
nasjonale kompetansesentra i spesialisthelsetjenesten (for fremtiden foreslås<br />
betegnelsen nasjonale tjenester i spesialisthelsetjenesten som en samlebetegnelse<br />
for alle tjenestene samt nye betegnelser for de enkelte funksjonene, jf. kap. 6).<br />
Andre ledd gir også departementet hjemmel til å gi forskrift om godkjenning av<br />
vesentlige endringer i helseinstitusjoner eller tjenester som allerede har<br />
godkjenning.<br />
I bestemmelsens tredje ledd stilles det opp en del hensyn som kan vektlegges når<br />
en godkjenningssøknad skal vurderes. Det er tre typer hensyn som taler for at<br />
godkjenning skal gis. Disse er:<br />
om samfunnsmessige eller faglige hensyn er til stede<br />
om planer som er utarbeidet av regionale helseforetak omfatter den<br />
virksomheten eller helsetjenesten det søkes godkjenning for og<br />
om de tjenestene som skal ytes til pasientene synes forsvarlige.<br />
Bestemmelsens fjerde ledd gir departementet adgang til å knytte vilkår til<br />
godkjenninger som gis. Vilkårene som stilles må være av en karakter som sikrer<br />
oppfyllelse av spesialisthelsetjenesteloven eller bestemmelser gitt i medhold av<br />
den (forskrifter).<br />
Forhold som er omtalt i bestemmelsens tredje og fjerde ledd kan legges til grunn<br />
samt stilles som vilkår ved godkjenning av alle typer helseinstitusjoner og<br />
helsetjenester, herunder sykehus.<br />
8
- -<br />
Når det gjelder godkjenning av bruk av betegnelsen universitetssykehus, er ikke<br />
dette særskilt regulert i dag.<br />
4.3 Forskrift 18. desember 2001 nr. 1539 om godkjenning av sykehus og om<br />
landsfunksjoner og medisinske kompetansesenterfunksjoner ved<br />
sykehus.<br />
Forskriften er gitt med hjemmel i spesialisthelsetjenesteloven § 2-1 a femte ledd,<br />
der det gis adgang for departementet til å gi bestemmelser om å stille krav til<br />
tjenester som omfattes av spesialisthelsetjenesteloven, i § 2-3 første ledd nr. 1, der<br />
det gis hjemmel for å gi bestemmelser om lands- og flerregionale funksjoner og i §<br />
4-1 andre ledd, der det gis hjemmel for å gi bestemmelser om at det kreves<br />
godkjenning for andre typer helseinstitusjoner og helsetjenester enn sykehus.<br />
Forskriften inneholder bestemmelser om<br />
hva medisinsk laboratorie- og røntgenvirksomhet er og hvilke krav som<br />
stilles til dem,<br />
hva som er landsfunksjoner og at departementet innenfor disse funksjonene<br />
til enhver tid kan fastsette hva som er å anse som landsfunksjoner og<br />
hva nasjonale medisinske kompetansesenterfunksjoner er, og at<br />
departementet innenfor rammene av disse funksjonene til enhver tid kan<br />
fastsette hva som skal være å anse som nasjonale medisinske<br />
kompetansesenterfunksjoner.<br />
Videre inneholder forskriften bestemmelser om<br />
godkjenning av sykehus,<br />
ny godkjenning ved endring i sykehusets innhold i forhold til opprinnelig<br />
godkjenning,<br />
departementets adgang til å trekke tilbake godkjenning og<br />
adgang til å pålegge sykehus som er omfattet av legefordelingsordningen<br />
som fremgår av spesialisthelsetjenesteloven § 4-2 enten å ha eller avvikle<br />
funksjoner som nevnt i forskriften (landsfunksjoner og nasjonale<br />
medisinske kompetansesenterfunksjoner).<br />
9
5 Godkjenning av universitetssykehus<br />
5.1 Bakgrunn<br />
Da forslag til endringer i universitets- og høyskoleloven ble fremmet ved<br />
fremleggelse av Ot.prp. nr. 71 (2008-2009) Om lov om endring i lov L april 2005<br />
nr. 15 om universiteter og høgskoler (universitets- og høyskoleloven), ble det blant<br />
annet foreslått endringer i § 7-2 i loven. Bestemmelsen beskytter universiteter og<br />
høyskolers egennavn og sammensatte betegnelser og gir Kunnskapsdepartementet<br />
adgang til ved enkeltvedtak eller forskrift å forby bruk av institusjonsbetegnelse<br />
eller navn som uriktig gir inntrykk av å ha godkjenning etter loven. Den som i<br />
strid med loven forsettlig eller uaktsomt bruker slik tittel, alene eller som del av<br />
tittel, kan straffes med bøter.<br />
Betegnelsen universitetssykehus er ikke regulert i lov eller forskrift, men brukes i<br />
dag av flere sykehus og helseforetak. Bruk av betegnelsen skjer i dag på bakgrunn<br />
av samarbeid med et tilknyttet universitet. Det ble derfor foreslått en endring i § 7-<br />
2 om bruk av betegnelsen universitetssykehus da Ot.prp. nr. 71 (2008-2009) ble<br />
lagt frem.<br />
5.2 Tidligere utredninger, høringer m.m.<br />
5.2.1 Ot.prp. nr. 71 (2008-2009)<br />
Som vist til i pkt. 5.1, ble det i Ot.prp. nr. 71 (2008-2009) foreslått å regulere<br />
betegnelsen universitetssykehus. I proposisjonen pkt 7.2 Forslag i høringsbrevet,<br />
sto følgende:<br />
-Kunnskapsdepartementet og Helse- og omsorgsdepartementet ser behov for å<br />
lovfeste prinsippet om at betegnelsen universitetssykehus kan brukes av<br />
helseforetak og beskytte begrepet universitetssykehus i loven.<br />
1 henhold til spesialisthelsetjenesteloven § 4-1, jf forskrift om godkjenning av<br />
sykehus og om landsfunksjoner og nasjonale medisinske<br />
kompetansesenterfUnksjoner ved sykehus, er det krav om at Helse- og<br />
omsorgsdepartementet skal godkjenne sykehus. Vilkårene for godkjenning er<br />
regulert i dette regelverket. Etter departementets syn bør denne forskriften endres,<br />
slik at sykehus som skal ivareta universitetsfunksjoner, heretter må godkjennes<br />
som universitetssykehus. Det bar vurderes om samarbeids-organene som er<br />
etablert mellom helseforetakene og universitetene bor ha en rolle som innstillende<br />
10
organ. Helse- og omsorgsdepartementet vil i samråd med<br />
Kunnskapsdepartementet fastsette nærmere retningslinjer og vilkår for<br />
godkjenning av universitetssykehus."<br />
Videre sto det i proposisjonens pkt 7.3 Høringsinstansenes merknader følgende:<br />
"Departementene har ingen merknader.<br />
Universitetet i Oslo og Universitetet i Tromso mener at el universitetssykehus er et<br />
sykehus som har utdanning av leger som en definert hovedoppgave, og<br />
utdanningen skal være.forskningsbasert. Disse horingsinstansene er positive til at<br />
betegnelsen universitetssykehus lovfestes, men mener at siden det er universitetene<br />
som faktisk organiserer og er ansvarlige for undervisningen av medisinstudenter,<br />
må universitetene ha myndighet til å ta den endelige beslutningen om bruk av<br />
betegnelsen universitetssykehus.<br />
Hogskolen i Sor-Trondelag mener at betegnelsen universitetssykehus gir en for<br />
avgrensende og til dels misvisende oppfatning av hva som er sykehusenes og<br />
helsesektorens ansvar og oppgaver knyttet til opplæring av profesjonsutovere.<br />
Høyskolen mener at forsknings- og utdanningssykehus bor kunne vurderes som<br />
alternative betegnelser avhengig av om det er forsknings- eller<br />
utdanningsoppgaver som ønskes markert glennom en slik betegnelse.<br />
UNIO og Norsk sykepleierforbund støtter behovet for lovlesting som regulerer<br />
bruk av betegnelsen universitetssykehus, men mener dette ikke kun bor vurderes ut<br />
ifra et medisinskfaglig ståsted. Departementenes retningslinjer må også knytte<br />
vilkårene til helse- og omsorgsfaglige kompetansefunksjoner.<br />
Helsedirektoratet, Helse nord RHF, Helse vest RHF, Helse sor-ost RHF og<br />
Arbeidsgiverforeningen Spekter har ingen innvendinger mot forslagene, og er<br />
enige i at det kan være hensiktsmessig med en lovfesting og godkjenningsordning.<br />
Helse nord RHF og Arbeidsgiverforeningen Spekter mener betegnelsen sykehus<br />
med universitetsfunksjoner kan være et aktuelt alternativ dersom kravene til<br />
universitetssykehusbetegnelsen ikke anses oppffit, men der det aktuelle<br />
helsefOretaket likevel har betydelige oppgaver innen utdanning og forskning i<br />
samarbeid med universitetet. Helse nord RHF og Arbeidsgiverforeningen Spekter<br />
ber derfor om at dette vurderes tatt inn forskriften, eller kan brukes etter andre<br />
nærmere fastsatte regler og prosedyrer for vurdering.<br />
11
Ovrige horingsinstanser har ingen merknader eller er positive til forslagene.<br />
I proposisjonens pkt. 7.4 Departementets vurdering sto følgende:<br />
"Universitetsbegrepet er regulert i universitets- og hoyskoleloven, mens<br />
etablering av sykehus godkjennes av Helse- og omsorgsdepartementet, jf forskrift<br />
om godkjenning av sykehus. Forskrifien omhandler de ulike sykehusenes<br />
funksjoner. Det synes derfor mest naturlig at universitetssykehus godkjennes med<br />
hjemmel i denne forskriften, og at de nærmere kriterier blir fastsalt i dette<br />
regelverket. Gitt endring i universitets- og hoyskoleloven, må forskriften endres i<br />
tråd med dette. Kunnskapsdepartementet og Helse- og omsorgsdepartementet skal<br />
fastsette retningslinjer og vilkår får godkjenning som universitetssykehus etter<br />
forskriften. Samarbeidsorganene som er etablert mellom helseforetakene og<br />
universitetene bor vurderes som innstillende organ. Bestemmelsen foreslås tatt inn<br />
i § 7-2 slik at dagens femte ledd blir nytt sjette ledd. Det vises til lovforslaget § 7-2<br />
femte ledd."<br />
5.2.2 Universitets - og hogskoleloven og forholdet til spesialisthelsetjenesteloven<br />
Lovforslaget i Ot.prp. nr. 71 ble vedtatt ved lov 19. juni 2009 nr. 96 om endring i<br />
lov 1. april 2005 nr. 15 om universiteter og høgskoler (universitets- og<br />
høgskoleloven), og trådte ved kongelig resolusjon i kraft 1. august 2009.<br />
Universitets- og høgskoleloven § 7-2 nr. 5 lyder:<br />
"Betegnelsen universitetssykehus kan bare benyttes av virksomhet som er godkjent<br />
som universitetssykehus etter nærmere regler fastsatt med hjemmel i<br />
spesialisthelsetjenesteloven § 4-1",<br />
1 lov 2. juli 1999 nr. 61 om spesialisthelsetjenesten m.m. § 4-1 er det i andre ledd<br />
gitt hjemmel for at departementet kan gi forskrift. Bestemmelsen lyder:<br />
"Departementet kan gi forskrift om at det kreves godkjenning av departementet for<br />
andre typer helseinstitusjoner og helsetjenester enn nevnt i forste ledd,<br />
b) vesentlige endringer i helseinstitusjoner eller tjenestetilbud som har<br />
godkjenning."<br />
12
I § 4-1 første ledd er det fastsatt at sykehus må godkjennes av departementet før<br />
det kan yte helsetjenester. Hjemmelen i andre ledd bokstav a) kan benyttes til å gi<br />
nærmere forskrift om godkjenning av bruk av betegnelsen universitetssykehus slik<br />
det er foreslått i Ot.prp. nr. 71 om endringer i universitets- og høyskoleloven.<br />
I forskrift 18. desember 2001 nr. 1539 om godkjenning av sykehus og om landsfunksjoner<br />
og nasjonale medisinske kompetansesenterfunksjoner ved sykehus,<br />
heretter kalt godkjenningsforskriften, er ikke begrepet universitetssykehus<br />
benyttet. Det må derfor forskriftsreguleres hvilke krav som skal stilles for at et<br />
sykehus kan bli godkjent for å benytte betegnelsen universitetssykehus.<br />
Det har ikke vært noen lovregulering av bruk av betegnelsen universitetssykehus.<br />
Universitetssykehusbetegnelsen er imidlertid i dag brukt av flere sykehus og<br />
helseforetak. Flere av disse sykehusene er sammenfallende med de tidligere<br />
regionsykehusene eller såkalte sykehus med universitetsklinikkfunksjoner.<br />
Med bakgrunn i behov for konsentrasjon av medisinske ressurser, ble det etablert<br />
ett regionsykehus i hver helseregion på 1990-tallet, jf. St. meld. nr. 9 (1974-1975)<br />
og St. meld. nr. 24 (1996-1997). Sentrale oppgaver for regionsykehusene var<br />
forskning, undervisning og kompetanseutvikling som tilsa en nær tilknytning til et<br />
universitet, med vitenskapelige stillinger ved de fleste avdelinger. 11998 definerte<br />
et eget utvalg (Slåttebrekkutvalget) regionsykehusene som likeartede og<br />
likeverdige hovedsykehus i de respektive helseregioner." Det ble videre lagt til<br />
grunn at regionsykehus skulle "befinne seg i geografisk nærhet til et komplett<br />
universitetsmiljø-.<br />
Etter århundreskiftet har alle de tidligere regionsykehusene samt sykehusene med<br />
universitetsklinikkfunksjoner valgt å benytte betegnelsen universitetssykehus, i<br />
tråd med utviklingen internasjonalt ("university hospital"). En arbeidsgruppe<br />
oppnevnt av Helse- og omsorgsdepartementet, med representanter fra blant andre<br />
Kunnskapsdepartementet og universitetene, foreslo i 2002 følgende definisjon av<br />
universitetssykehuset i den respektive helseregion: "Med universitetssykehus<br />
menes likeartede, likeverdige og hoyt spesialiserte hovedsykehus.<br />
Universitetssykehuset er tett integrert med de medisinske fakultetene, samt andre<br />
forskningsmiljoer, særlig basalforskning på universitetet. Dette er grunnlaget for<br />
begrepet universitetssykehus i den respektive helseregion."<br />
13
Rapporten utdyper videre universitetssykehusets oppgaver relatert til utdanning og<br />
forskning: "Universitelssykehus har — i samarbeid med universiteter og høyskoler<br />
— i tillegg store oppgaver innen klinisk forskning og innen utdanning av både leger<br />
og andre helseprofesjoner".<br />
Arbeidsgruppen mente videre at "det er nødvendig at universitetssykehus som ikke<br />
har umiddelbar nærhet til et annet universitetssykehus, skal være fullt utbygget i<br />
alle kliniske fag (komplett) og dessuten samhandle med fullt utbygde prekliniske<br />
basalfagmiljoer (komplett) som befinner seg i geografisk nærhet til sykehuset".<br />
Formålet med å definere begrepet var å klarlegge hvilke universitetssykehus der de<br />
regionale helseforetakene hadde et ansvar i forhold til å opprettholde de tidligere<br />
regionssykehusenes oppgaver.<br />
Med bakgrunn i at fiere enn de opprinnelige universitetssykehusene benytter<br />
universitetssykehusbegrepet, definerte arbeidsgruppen i tillegg sykehus med<br />
universitetsfunksjoner slik: "Dette er sykehus som gir undervisning i et begrenset<br />
antall kliniske,fag og har enkelte regionfunksjoner. Sykehuset mangler en nær<br />
tilknytning til basalforskningsmilja på universitetet-.<br />
Da forskrift om godkjenning av sykehus ikke regulerer godkjenning av<br />
helseforetak, foreslås det at departementet tar utgangspunkt i regulering av<br />
sykehus som benytter betegnelsen universitetssykehus og ikke i helseforetak.<br />
5.3 Oppfølging av Ot.prp. nr. 71<br />
Etter at proposisjonen med forslag til endringer i universitets- og høyskoleloven<br />
var fremmet for Stortinget, ba Helse- og omsorgsdepartementet 11. mai 2009<br />
Helsedirektoratet, Nasjonalt kunnskapssenter for helsetjenesten,<br />
Folkehelseinstituttet, landets regionale helseforetak samt Kunnskapsdepartementet<br />
med underliggende etater om å gi innspill til nærmere kriterier for å få<br />
godkjenning som sykehus med betegnelsen universitetssykehus. De regionale<br />
helseforetakene ble bedt om å bringe saken inn for samarbeidsorganene som er<br />
etablert mellom de regionale helsefore-takene og universitetene, og som har et<br />
særskilt ansvar for å sikre nødvendig samordning om forskning og utdanning.<br />
Tilbakemeldingene fra denne foreleggingsrunden kan oppsummeres som følger:<br />
14
Flertallet stilte seg positive til at begrepsbruken reguleres, herunder alle de<br />
regionale helseforetakene og samarbeidsorganene mellom de regionale<br />
helseforetakene og universitetene stilte seg positive til en regulering.<br />
Samarbeidsor anet SO mellom Helse Sør-Øst RHF o Universitetet i Oslo mente<br />
at bruk av begrepet universitetssykehus bør reguleres, for å sikre likeverdighet og<br />
samme kvalitetsmessige nivå og for å unngå utilsiktede regionale forskjeller. Det<br />
ble uttalt at:<br />
"Bruken av begrepet universitetssykehus bør være eksklusivt, basert på<br />
utdannings- og forskningsmessige kvalitetskriterier. En slik bruk av navnet<br />
universitetssykehus vil gi mening i kommunikasjon med omverdenen: inkludert<br />
brukere/fagfolk, samarbeidspartnere nasjonalt og internasjonalt."<br />
Kunnska ssenteret "støtter at bruken av betegnelsen universitetssykehus<br />
reguleres, og at del etableres godkjenningsordninger for dette."<br />
Universitetet i Tromsø stilte seg for så vidt positive til at begrepsbruken reguleres,<br />
men mente at det er uheldig at forholdet reguleres i forskrift hjemlet i<br />
helselovgivningen. Universitetet i Tromsø uttalte:<br />
"Når universitetet velger samarbeidspartnere i sin undervisning og forskning, er<br />
det selvsagt en beslutning som må tas i samarbeid med sykehuseier og med<br />
helseforvaltningen. (...) Når det er foreslått at regelverket for godkjenning som<br />
universitetssykehus hjemles i Spesialisthelsetjenestelovens § 4-1 Godkjenning av<br />
helseinstitusjoner og helsetjenester, kan det imidlertid se ut som det er tenkt at<br />
helsemyndighetene skal ha den endelige avgjørelsen. Dette finner Universitetet i<br />
Tromsø uheldig."<br />
Flere av de spurte har anbefalt bruk av begrepet "sykehus med<br />
universitetsfunksjoner" eller "sykehus med universitetstilknytning" som alternativ<br />
for de sykehus som ikke oppfyller kravene til universitetssykehus, men som<br />
likevel har samarbeid med universitetene hva angår utdanning og forskning.<br />
Helse Nord RHF uttalte:<br />
"De sykehus som eventuelt ikke kriteriene, men likevel har betydelig<br />
virksomhet innen forskning og utdanning, bor bruke betegnelsen "sykehus med<br />
15
universitetsfunksjoner" eller "sykehus med universitetstilknytning" Dette for å<br />
markere at de har disse funksjonene."<br />
Helse Nord RHF fremholdt som viktig at reguleringen ikke må være til hinder for<br />
hvordan utdanningsinstitusjonene og helsetjenesten velger å organisere og<br />
gjennomføre utdanning.<br />
Og tilsvarende i høringsuttalelsen til Kunnska ssenteret:<br />
-Kunnskapssenteret mener derfor at man bor irmfore to nivåer for sykehus med<br />
formaliserte avtaler med et medisinsk fakultet ved et universitet om forskning og<br />
undervisning. Det laveste nivåel vil være undervisningssykehus som er sykehus<br />
som driver betydelig grad av undervisning og kliniskforskning. Disse sykehusene<br />
har ikke fullstendig forsknings- og undervisningsrepertoar og mangler,for<br />
eksempel forskning og undervisning innen de mer basale klinisk orienterte fag<br />
(feks. laboratoriefagene). De fremstår heller ikke som regionale eller nasjonale<br />
referansemiljoer, men er gode kliniske undervisningsmiljoer.<br />
Det neste nivået er Universitetssykehus som sammen med universitetets basalfag<br />
miljø kan fremstå som et komplett fagtilbud til det aktuelle universitet innen<br />
medisinsk forskning og undervisning. Dette innebærer at sykehuset har faglig<br />
referansemiljoer på regionalt og nasjonalt nivå."<br />
Universitetet i Oslo fant at forslaget til bruken av begrepet universitetssykehus er<br />
for vid. Forslaget i lovforarbeidene om at universitetssykehus er -sykehus som<br />
skal ivareta universitetsfunksjoner heretter må godkjennes som<br />
universitetssykehus" vil etter UiOs mening innbefatte nesten samtlige helseforetak<br />
regionen.<br />
Mange aktører har spilt inn spesifikke forslag til kriterier for regulering av<br />
universitetssykehus (og sykehus med universitetsfunksjoner). Saken har vært<br />
behandlet i alle de regionale samarbeidsorganene, og samarbeidsorganene i hhv<br />
Helse Sør-Øst, Helse Vest og Helse Midt-Norge har fattet vedtak i saken.<br />
Samarbeidsor anet i Helse Sør-Øst o Universitetet i Oslo mente at:<br />
" 1. Departementets forslag til bruken av begrepet universitetssykehus er for vid.<br />
Forslaget ("sykehus som skal ivareta universitetsfunksjoner heretter må<br />
16
--<br />
godkjennes som universitetssykehus") vil medfore at nesten samtlige helseforetak i<br />
regionen vil kunne bruke begrepet universitetssykehus, fordi mange helseforetak<br />
vil ha universitetstilknyttede funksjoner, inkludert eksterne professorater,<br />
veiledning av ph.d. kandidater, utplassering av medisinerstudenter i klinisk<br />
praksis etc.<br />
2. Bruken av begrepet universitetssykehus bor være eksklusiv, basert på<br />
utdannings- forskningsmessige kvalitetskriterier. En slik bruk av navnet<br />
universitetssykehus vil gi mening i kommunikasjon med omverden: inkludert<br />
brukere/fagfolk„samarbeidspartnere nasjonalt og internasjonalt.<br />
3. Det bor være ens regelverk for navnebruken i Norge for å sikre likeverdighet og<br />
samme kvalitetsmessige nivå og for å unngå utilsiktede regionale forskjeller."<br />
Hva angår kriterier uttalte Helse Nord RHF følgende:<br />
"Universitetssykehusbetegnelsen må knyttes til den institusjonen som er nærmest<br />
knyttet til det universitet som uteksaminerer medisinere og hvor kandidatene har<br />
storsteparten av sin praktiske og teoretiske undervisning. I praksis betyr dette at<br />
begrepet i Helse Nord knyttes til Universitetssykehuset Nord-Norge HF."<br />
Samarbeidsor anet mellom Helse Midt-Nor e RHF o NTNU fattet følgende<br />
vedtak:<br />
"I. Prinsipielt bor det være slik at hver helseregion skal ha ett<br />
universitetssykehus; dvs, at universitetssykehusene i Norge bor være:<br />
Universitetssykehuset Nord-Norge<br />
St. Olavs Hospital, universitetssykehuset i Trondheim<br />
Haukeland Universitetssjukehus<br />
Oslo Universitetssykehus<br />
2. Universitetssykehuset skal ha samarbeid med et basis-universitet som har<br />
legeutdanning.<br />
3. Universitetssykehusets samarbeid med universitetet skal være på bredt grunnlag<br />
og dekke mer enn legeutdanningen alene. I tillegg til den medisinske og<br />
helsefaglige forskningen skal det være samarbeid også på andre områder.<br />
4. Universitetssykehuset skal ha breddekompetanse; dvs, både basalforskning,<br />
translasjonsforskning og klinisk forskning, som kan understøtte betegnelsen<br />
universitetssykehus.<br />
17
-<br />
5. Samarbeidsorganene mellom RHF-ene og universitetene skal innstille overfor<br />
HOD, som foreslått."<br />
Det re ionale samarbeidsor anet i Helse Vest RHF fattet følgende vedtak om<br />
prinsipper for godkjenning som universitetssykehus:<br />
Sykehus hvor det er fullverdig utdanningsløp for leger, med<br />
forskningsbasert undervisning, inkludert forskning innen omfattende<br />
deler av virksomheten (breddeuniversitet)<br />
Sykehus hvor det er klinisk utdanningsløp for leger, med hovedsakelig<br />
forskningsbasert undervisning, inkludert forskning innen de fleste<br />
kliniske<br />
Alternativt kan punkt 2 vurderes for sykehus med<br />
universitetsfunksjoner.<br />
Helse Vest RHF støttet forslaget til kriterier (inkl alternativ formulering), mens<br />
Universitetet i Bergen ikke støttet det alternative forslaget i strekpunkt tre.<br />
Universitetet i Stavan er mente at følgende kriterier bør legges til grunn ved<br />
godkjenning av universitetssykehus:<br />
"Sykehus med klinisk utdanningsløp og andre høyere utdanningsløp for leger og<br />
annet helse- og omsorgsfaglig personell, med hovedsakelig forskningsbasert<br />
undervisning inkludert,forskning innen de,fleste kliniske disipliner."<br />
Kunnska sde artementet vurderte behovet for kriterier slik:<br />
"Sykehus skal i tillegg til pasientbehandling ivareta utdanning av helsepersonell,<br />
forskning og opplæring av pasienter og pårørende, jf spesialisthelsetjenesteloven<br />
§ 3-8. På bakgrunn av dette bør det være et kriterium at universitetssykehusene<br />
har oppgaver som går ut over de oppgavene som ethvert sykehus skal utføre.<br />
Universitetssykehus bør delta bredt i utdanningen av helsepersonell i samarbeid<br />
med universitetet. Universitetssykehuset bør også ha betydelig samarbeid med<br />
sentrale forskningsmiljøer ved et universitet. Utdanningen må være basert på det<br />
fremste innen forskning, faglig utviklingsarbeid og erfaringskunnskap, jf<br />
universitets- og høyskoleloven § 1-3.<br />
18
Universiteter kjennetegnes bl.a. ved at de utforer forskning og faglig<br />
utviklingsarbeid på hoyt internasjonalt nivå, jf universitets- og hoyskoleloven § 1-<br />
1 bokstav b. På bakgrunn av dette bor det være et kriterium at et<br />
universitetssykehus på selvstendig grunnlag eller i samarbeid med et universitet<br />
utforer forskning på hoyt internasjonalt nivå."<br />
Nas'onalt kunnska ssenter for helsef enesten så det som hensiktsmessig å innføre<br />
begrepet undervisningssykehus som en generell betegnelse på sykehus som har<br />
avtale med et universitet som bruker sykehuset i sin undervisning av legestudenter.<br />
Kunnskapssenteret anså det videre som hensiktsmessig å skille mellom<br />
undervisningssykehus og universitetssykehus, da andre forventninger stilles til<br />
sistnevnte:<br />
"Forventningene til et universitetssykehus er at sykehuset er det sykehuset der<br />
universitetet drivet hovedtyngden av sin kliniske,forskning og undervisning. Det er<br />
rimelig å kreve at sykehuset kan dokumentere en tilnærmet kompletthet i forhold<br />
til pasientbredde og tilbud til medisinsk diagnostikk og behandling. Det vil også<br />
være viktig at sykehuset tilbyr avansert diagnostikk og behandling, og sykehuset<br />
bor være et henvisningssykehus i regionen, evt. også med nasjonale oppgaver."<br />
Én høringsinstans, Helsedirektoratet fant ikke å kunne tilrå en regulering basert på<br />
kriterier. Helsedirektoratet uttalte:<br />
"Helsedirektoratet har gjennom intern drofting kommet til at vi ikke kan tilrå en<br />
videre prosess med tanke på å finne et klart innhold i begrepet<br />
universitetssykehus. (...) Med en skiftende struktur både innenfor helseforetakene<br />
og innenfor universitets- og hogskolesektoren anser vi at det vil være svært<br />
vanskelig å finne frem til kriterier som kan være robuste over tid."<br />
Helsedirektoratet utdypet dette som følger:<br />
-Geo ra isk tilkn tnin til et universitet. Universitetsgodkjenningen har vært i<br />
endring de siste årene, og det er i 2009 i alle fall to universiteter som ikke har et<br />
medisinsk fakultet.<br />
S kehus med undervisnin av helse ersonell s esielt kn ttet til undervisnin av<br />
medisinske studenter. Den praktiske undervisningen av helsepersonell, inkludert<br />
medisinerstudenter er spredt på en rekke helseforetak, der det kan være tilsatt<br />
praksisveiledere i delte stillinger fra universitetet. Sykehus med vitenskapelig<br />
aktivitet. Det er i dagens oppgaver for helseforetakene lagt inn en forventning om<br />
19
at det skal drives medisinsk forskning ved foretaket. Denne aktiviteten skal<br />
oretaket rapportere på ovenfor det regionale helseforetaket. Det kan således ikke<br />
skilles ut enkelte sykehus som har en klart større forpliktelse til medisinsk<br />
forskning. Det skal også bemerkes at de medisinske fakultetene har tilsatt<br />
professorer i deltidsstillinger ved sykehus i andre fylker.<br />
Universitetstilkn tnin o oretaksstruktur. Foretaksstrukturen har vært i stadig<br />
endring, og det må antas at det også i fortsettelsen vil skje organisatoriske<br />
endringer som er styrt av helt andre mål enn forskning og undervisning. Slik<br />
foretakene er organisert i dag, fremstår det tilfeldig om et sykehus er tilknyttet<br />
universitelssykehuset, og derved blir en del av dette (for eksempel<br />
Universitetssykehuset Nord-Norge, avdeling Harstad eller avdeling Narvik)."<br />
Helse Nord RHF s nli 'orde i sin tilbakemelding utfordringer knyttet til hhv<br />
endrede utdanningsoppgaver ved sykehusene og endringer i sykehus- og<br />
universitetsstruktur. Helse Nord RHF presiserte følgende:<br />
...del skjer en kontinuerlig utvikling særlig mht hvor medisinerstudentene får<br />
gjennomført den praktiske undervisning/kombinasjon av praktisk og teoretisk<br />
undervisning. I tillegg slås flere sykehus med ulik status sammen til et<br />
helseforetak. Dette innebærer at navnet universitetssykehus brukes om foretak som<br />
også inneholder lokalsykehus med begrensede utdannings- og<br />
forskningsfunksjoner. Videre skjer det fusjoner mellom universitet og hoyskoler, jf<br />
sammenslåingen av Høgskolen i Troms og Universitetet i Tromso. Dette innebærer<br />
at utdanninger som tradisjonelt har skjedd i høgskolesystemet blir en del av<br />
universitetet sin utdanning. Dette gjør at bildet er komplekst og vi er inneforstått<br />
med at bruken av begrepet universitetssykehus vil kunne endre seg over tid."<br />
Helse Nord fremholdt videre som viktig at reguleringen ikke blir til hinder for<br />
hvordan utdanningsinstitusjonene og helsetjenesten velger å organisere og<br />
gjennomføre utdanning og sa om dette:<br />
"En framtidig bruk av universitetssykehusbetegnelsen må ikke på noen måte være<br />
til hinder for på hvilken måte og hvor utdanningsinstitusjonene og helsetjenesten<br />
blir enige om å gjennomfore deler av utdanningen på. Begrepet setter ingen<br />
begrensninger på hvor ulike deler av utdanningen gjennomføres så lenge de<br />
faglige krav er oppfylt. Et eksempel på dette er den utvikling som nå skjer ved at<br />
Nordlandssykehuset HF har hatt 5. års studenter i mange år, ogfra høsten av skal<br />
de kunne ta inntil 25 6. års studenter i klinisk undervisning. Dette utgjør '/4 av<br />
kullet på 6. året ved UiT. Høsten 2009 blir det 12 studenter ved NLSH, og det<br />
20
forventes å øke høsten 2010. Den kliniske undervisningen av 6. års studentene er<br />
regulert i en egen avtale mellom NLSH og UiT, og vedtatt i Helse Nord RHF."<br />
Kunnska ssenteret så behov for å styrke norske kliniske forskningsmiljøer til å<br />
drive metodologisk god forskning. Dette kan best ivaretas ved å etablere store og<br />
gode miljøer, og ikke spre forskningen i for stor grad. Betegnelsen<br />
universitetssykehus bør forbeholdes sykehus med gode forskningsmiljøer, med<br />
stor faglig bredde og kapasitet mht. veiledningskompetanse. Kunnskapsbasert<br />
praksis, både på det kliniske og ledermessige plan, bør etter Kunnskapssenterets<br />
syn være et kriterium for betegnelsen universitetssykehus.<br />
De fleste som uttalte seg om samarbeidsor anenes funks'on stilte seg positive til<br />
at disse skal ha en rolle i beslutningsprosessen.<br />
Universitetet i Tromsø uttalte følgende:<br />
-Når universitetet velger samarbeidspartnere i sin undervisning og forskning, er<br />
det selvsagt en beslutning som må tas i samarbeid med sykehuseier og med helseforvaltningen.<br />
Det er derfor logisk når høringsnotatet viser til samarbeidsorganene<br />
mellom universitetene og RHFene som en mulig innstillende instans."<br />
Helse Nord sa i høringsuttalelsen til Kunnskapsdepartementet følgende:<br />
"Vi merker oss at samarbeidsorganet med universitetet foreslås å ha en rolle som<br />
innstillende organ, og det støttes med tanke på reell saksbehandling i den aktuelle<br />
region, i tillegg til at det sikrer lokal informasjon og forankring. Vi refererer til<br />
erfaringene med at RHFene er høringsinstans i dag i saker der private sykehus<br />
søker om godkjenning som sykehus etter spesialisthelsetjenesteloven § 4-1. I Helse<br />
Nord RHF har 3 slike saker blitt lagt frem for RHF styret for uttalelse, som vår<br />
innstilling til Helse- og omsorgsdepartementets saksbehandling."<br />
Universitetet i Oslo uttalte:<br />
"Samarbeidsorganet i Helse Sør-Øst og Ui0 legger til grunn at den foreslåtte<br />
endringen i universitets- og høyskoleloven medfører at bruken av begrepet<br />
universitetssykehus avgjøres av Helse- og omsorgsdepartementet, og at det er opp<br />
til samarbeidsorganene i hver helseregion å foreslå overfor departementet<br />
hvilke(t) helseforetak som vil kunne benytte betegnelsen. Ui0 mener at ved dissens<br />
21
i samarbeidsorganet bor saken droftes mellom Kunnskapsdepartementet og Helseog<br />
omsorgsdepartementet.<br />
Kunnska sde artementet viste til de etablerte samarbeidsorganene. "Det er<br />
etablert samarbeidsorganer mellom de regionale helseforetakene og<br />
universitetene, som er tiltenkt er rolle som innstillende organ når det skal avgjøres<br />
om en institusjon kan benytte betegnelsen universitetssykehus, jf Ot prp nr 71<br />
(2008-2009). Kunnskapsdepartementet mener det er viktig at forskrilien<br />
tydeliggjor at behandlingen av spørsmålet om bruk av betegnelsen<br />
universitetssykehus i samarbeidsorganet skjer på vegne av styrene i det regionale<br />
helseforetaket og universitetet. Samarbeidsorganets innstilling bør oversendes<br />
Helse- og omsorgsdepartementet (HOD). Før HOD treffer avgjørelse, skal saken<br />
forelegges Kunnskapsdepartementet til uttalelse. For det tilfellet at det ikke<br />
oppnås enighet om innstilling i samarbeidsorganet, må saken avgjøres av Helseog<br />
omsorgsdepartementet i samråd med Kunnskapsdepartementet,"<br />
Samarbeidsor anet i Helse Midt-Nor e vedtok føl ende:<br />
-5. Samarbeidsorganene mellom RHF-ene og universitetene skal innstille overfor<br />
HOD. ,som foreslått."<br />
Samarbeidsor anet i Helse Vest vedtok føl ende:<br />
"Samarbeidsorganene er ikke egnet som innstillende organ for å vurdere hvilke<br />
sykehus som kan bruke denne betegnelsen-. Dette er ikke videre utdypet, men det<br />
kan bemerkes av verken universitetet i Bergen eller Helse Vest RHF eller<br />
Stavanger Universitetssykehus har referert dette i sine formelle tilbakemeldinger<br />
til Helse- og omsorgsdepartementet.<br />
5.4 Departementets vurderinger og forslag<br />
Alle sykehus skal i tillegg til pasientbehandling ivareta utdanning av<br />
helsepersonell, forskning og opplæring av pasienter og pårørende, jf.<br />
spesialisthelsetjenesteloven<br />
§ 3-8. Formålet med å lovfeste reguleringen av bruk av betegnelsen universitetssykehus,<br />
slik det er gjort i universitets- og høyskoleloven, er å synliggjøre<br />
universitetssykehusenes særskilte ansvar for forskning og utdanning som går ut<br />
over de oppgavene som er tillagt alle sykehus.<br />
22
Universitetssykehusene benytter det lovbeskyttede begrepet universitet i sin<br />
betegnelse. Universiteter kjennetegnes bl.a. ved at de utfører forskning, utdanning<br />
og faglig utviklingsarbeid på høyt internasjonalt nivå, jf. universitets- og<br />
høyskoleloven<br />
§ 1-1 bokstav b. Utdanningen må være basert på det fremste innen forskning,<br />
faglig utviklingsarbeid og erfaringskunnskap, jf. samme lov § 1-3. Regulering av<br />
bruk av betegnelsen universitetssykehus skal derfor sikre at bruken av begrepet<br />
universitet i sykehusets navn synliggjør tilsvarende krav som det som stilles til<br />
universitetene gjennom universitets- og høyskoleloven.<br />
Det finnes i dag ikke noen entydig definisjon av hva et universitetssykehus er. For<br />
utdanningsinstitusjonene er universitetsbegrepet forbeholdt de institusjonene som<br />
er akkreditert som universitet og som oppfyller faglige krav til forskning, forskerutdanning<br />
og utdanning. Ved regulering av universitetssykehusbegrepet, vil man<br />
kunne sikre at de krav som stilles til forskningens og utdanningens omfang og<br />
kvalitet, samarbeid om forskning og utdanning mellom sykehuset og universitetet<br />
og mer likeverdig bruk av begrepet, ivaretas. Formaliseringen av bruk av<br />
betegnelsen universitetssykehus vil gjøre det kjent og forutberegnelig hva slags<br />
forsknings- og undervisningsaktivitet man kan forvente at utføres av<br />
universitetssykehus i samarbeid med universitet(er) som har medisinerutdanning<br />
og annen helsefaglig utdanning.<br />
Universitetssykehusene har særskilte oppgaver inn mot forskning og utdanning,<br />
der det er ønskelig med et nært samarbeid med universitetene for å sikre høy<br />
kvalitet på både forsknings- og utdanningsaktiviteten. Reguleringen av bruk av<br />
betegnelsen universitetssykehus bør derfor understøtte det særskilte ansvaret<br />
universitetssykehusene er pålagt innenfor forskning og utdanning og de krav som<br />
stilles til omfang og bredde når det gjelder dette, og som skiller dem fra øvrige<br />
sykehus i spesialisthelsetjenesten. En regulering av bruk av betegnelsen<br />
universitetssykehus vil også kunne stimulere til økt bredde og kvalitet i<br />
forskningsaktiviteten, noe som er ønskelig ut ifra politiske målsettinger og<br />
utviklingen i spesialisthelsetjenesten.<br />
Samtidig må reguleringen ikke være så restriktiv at den er til hinder for nye måter<br />
å organisere forskning og utdanning på ut fra behovene i tjenestene. Stadig flere<br />
sykehus på alle nivåer deltar i medisinerutdanning og annen helsefaglig utdanning<br />
og bygger opp kompetanse innenfor forskning i tråd med nasjonale målsettinger.<br />
Dette har flere helseforetak påpekt.<br />
23
--<br />
Universitets- og høyskoleloven § 7-2, som trådte i kraft I. august 2009, fastsetter<br />
at betegnelsen universitetssykehus bare kan benyttes av virksomhet som er<br />
godkjent som universitetssykehus etter nærmere regler fastsatt med hjemmel i<br />
spesialisthelsetjenesteloven § 4-1. Departementet foreslår at begrepet<br />
universitetssykehus bare kan benyttes etter godkjenning fra Helse- og<br />
omsorgsdepartementet. Godkjenning kan gis etter en vurdering av i hvilken grad<br />
sykehusene som godkjennes som universitetssykehus oppfyller gitte vilkår. Før<br />
Helse- og omsorgsdepartementet treffer vedtak, skal saken behandles i<br />
samarbeidsorganet som er opprettet mellom de regionale helseforetakene og<br />
universitetet og være forelagt Kunnskapsdepartementet for uttalelse.<br />
For å sikre at formålet med regulering av bruk av betegnelsen universitetssykehus<br />
blir ivaretatt, samt sikre en størst mulig grad av likebehandling og likeverdighet<br />
mellom universitetssykehusene, foreslås det å benytte objektive kriterier knyttet til<br />
følgende tre forhold som grunnlag for godkjenning av bruk av betegnelsen<br />
universitetssykehus:<br />
omfang av samarbeid med universitet(er) som har medisinerutdanning<br />
og annen helsefaglig utdanning<br />
omfang, bredde og kvalitet i medisinsk og helsefaglig forskning og<br />
omfang, bredde og kvalitet i utdanning av leger og annet helsepersonell.<br />
Dersom forhold knyttet til utdanning eller forskning eller universitetssamarbeidet<br />
endres i slik grad at bestemmelsens vilkår ikke lenger er oppfylt, kan<br />
godkjenningen bortfalle.<br />
Departementet mener det er hensiktsmessig med regulering av bruk av betegnelsen<br />
universitetssykehus ved at det gis godkjenning på visse vilkår, da det regnes som<br />
sannsynlig at omfanget av universitetssykehus vil kunne endres over tid, på lik<br />
linje med at antallet godkjente universiteter har økt i omfang de senere årene.<br />
Departementet og de regionale helseforetakene må sikre kommunikasjon av hvilke<br />
sykehus som er godkjent for bruk av betegnelsen universitetssykehus på en<br />
hensiktsmessig måte.<br />
24
Departementet bør kunne stille som vilkår at det kun skal være ett<br />
universitetssykehus i hver av landets helseregioner. Flere av høringsinstansene har<br />
foreslått dette, primært med utgangspunkt i behovet for å konsentrere ressursene.<br />
En ulempe med dette er imidlertid at antall helseregioner, i stedet for faglige<br />
hensyn, vil kunne regulere antallet universitetssykehus. Dette er ikke ønskelig og<br />
departementet tilrår derfor ikke at reguleringen tar utgangspunkt i antall<br />
helseregioner.<br />
Departementet vurderer det som viktig at vilkår knyttet til oppgavene utdanning og<br />
forskning ligger til grunn for reguleringen, da dette er de to hovedoppgavene som<br />
er felles mellom universitetene og sykehusene. Dette er også i tråd med de føringer<br />
som er gitt og de innspill departementet har mottatt.<br />
Vilkår kn tet til samarbeid med universitetet<br />
Bruk av betegnelsen universitetssykehus bør forbeholdes de få sykehus som har et<br />
samarbeid med ett (eller flere) universitet(er) om forskning og utdanning som er<br />
av slik art, grad og omfang, at det er naturlig å knytte universitetsbegrepet til<br />
sykehusets navn. Dette vil ikke være til hinder for samarbeid mellom øvrige<br />
sykehus og universiteter og høyskoler om forskning og undervisning.<br />
Vilkår kn tet til utdannin<br />
Hvilke krav som bør stilles for utdanningsoppgaven er fra hovedtyngden av<br />
høringsinstansene tilknyttet universitetsfunksjonen innenfor grunnutdanning av<br />
medisinere. Enkelte høringsinstanser har imidlertid fremhevet behov for at vilkår<br />
også må omfatte andre helsefaglige utdanninger.<br />
Departementet vurderer det som viktig at det/de samarbeidende universitet(ene)<br />
må tilby fullverdig profesjonsutdanning i medisin og andre helsefag og at<br />
vesentlige deler av utdanningen må gjennomføres ved sykehuset. Helse Nord har<br />
presisert at dette for medisinerutdanningen bør inkludere sykehus som gir<br />
fullverdig undervisning av medisinske studenter i to år eller mer av den kliniske<br />
delen av medisinstudiet og at dette må omfatte teoretisk og praktisk klinisk<br />
undervisning, uketjenester, utplasseringer og eksamen.<br />
Det er videre departements vurdering at utdanningen må være forskningsbasert,<br />
holde høyt internasjonalt nivå og være basert på det fremste innen forskning,<br />
25
faglig utviklingsarbeid og erfaringskunnskap, jf. universitets- og høyskoleloven §<br />
1-1.<br />
Vilkår kn tet til forsknin<br />
Hvilke krav som skal stilles til forskning ved de sykehusene som skal kunne<br />
benytte betegnelsen universitetssykehus er etter departementets vurdering at<br />
forskningen må være omfattende, faglig bred og tett integrert med biomedisinsk<br />
og helsefaglig forskning ved universitetet(ene). I tillegg må sykehuset kunne<br />
dokumentere både grunnforskning, translasjonsforskning (forskning som binder<br />
sammen grunnforskning og klinisk forskning) og klinisk forskning innenfor de<br />
fleste kliniske fagområder.<br />
Sykehus som ønsker å kunne benytte betegnelsen universitetssykehus må kunne<br />
vise til aktive forskningsgrupper som veileder doktorgradskandidater og til<br />
akademisk ansatte innenfor de fleste kliniske fagområder. Forskningen må også ha<br />
høy internasjonal kvalitet, noe som normalt måles ved å bruke indikatorer for<br />
forskningspublikasjoner. I tillegg bør sykehuset kunne dokumentere en betydelig<br />
rolle i universitetets doktorgradsutdanninger, samt en regional veilederrolle for å<br />
sikre oppbygging av forskningskompetanse og forskning i hele regionen.<br />
Forsla til vilkår<br />
På bakgrunn av ovennevnte, foreslår departementet at følgende vilkår må være<br />
oppfylt for at det skal kunne gis godkjenning til at et sykehus benytter betegnelsen<br />
universitetssykehus:<br />
Sykehuset må være tett integrert med ett eller flere universitet(er) som<br />
uteksaminerer medisinere og annet helsepersonell ved at de<br />
(i) bidrar vesentlig til forskningsbaserte utdanningsløp for<br />
profesjonsutdanningene i medisin og andre helsefaglige utdanninger og at<br />
kandidatene har størsteparten av sin praktiske og teoretiske undervisning ved<br />
sykehuset i samarbeid med ett eller flere universitet(er) og<br />
(ii) bidrar vesentlig i doktorgradsutdanningen i de fleste kliniske fag innen<br />
medisin og andre helsefaglige disipliner.<br />
- Sykehus må i tillegg utføre biomedisinsk og helsefaglig grunnforskning,<br />
translasjonsforskning og klinisk forskning innenfor de fleste kliniske<br />
26
fagområder. og kunne dokumentere forskningsaktivitet av høy internasjonal<br />
kvalitet og bredde.<br />
Departementet vurderer med utgangspunkt i ovennevnte vilkår at det ikke er<br />
ønskelig å etablere en egen godkjenningsordning for de sykehusene som ikke<br />
oppfyller kravene til å kunne benytte betegnelsen universitetssykehus, men som<br />
likevel har relativt omfattende samarbeid med et universitet på områdene<br />
forskning og udanning.<br />
Departementet mener at bruken av betegnelsen universitetssykehus skal knyttes til<br />
ett eller flere konkrete sykehus som oppfyller ovennevnte vilkår, og ikke til alle<br />
sykehus som vil kunne inngå i et helseforetak som både omfatter sykehus som<br />
oppfyller ovennevnte vilkår samt sykehus som ikke oppfyller disse (eksempelvis<br />
Harstad sykehus som inngår i Universitetssykehuset Nord-Norge HF).<br />
Re u1erin av rosed rer for innstillin<br />
I henhold til instruksen til de regionale helseforetakene om samarbeid med<br />
universiteter og høyskoler, er det etablert samarbeidsorganer mellom de regionale<br />
helseforetakene og universitet(ene) og høyskolene som skal ha en rolle i saker av<br />
felles interesse om forskning og utdanning. Så og si alle høringsinstansene mener<br />
at samarbeidsorganene mellom de regionale helseforetakene og universitetene skal<br />
ha en rolle i forbindelse med godkjenning av å kunne benytte betegnelsen<br />
universitetssykehus. I tråd med vedtekter og instruks, samt føringer som tidligere<br />
er gitt av departementet, foreslår departementet at samarbeidsorganene skal gi en<br />
faglig innstilling til departementet om hvorvidt et sykehus oppfyller vilkårene for<br />
å kunne benytte betegnelsen universitetssykehus. Dette vil også bidra til å sikre<br />
lokal forankring av saken. I praksis vil dette innebære at departementet må be om<br />
en uttalelse fra samarbeidsorganet. Behandlingen i samarbeidsorganet skal skje på<br />
vegne av styrene i de regionale helseforetakene og universitetene. Det er videre<br />
departementets vurdering at saken deretter blir lagt frem for Kunnskapsdepartementet<br />
før endelig beslutning tas av Helse- og omsorgsdepartementet.<br />
Da ens universitetss kehus<br />
I dag benytter følgende seks sykehus betegnelsen universitetssykehus:<br />
Oslo Universitetssykehus (Helse Sør-ost)<br />
Akershus universitetssykehus (Helse Sør-ost)<br />
27
-<br />
Haukeland universitetssykehus (Helse Vest)<br />
Stavanger universitetssykehus (Helse Vest)<br />
St. Olavs hospital Universitetssykehuset i Trondheim Helse Midt-<br />
Norge)<br />
Universitetssykehuset Nord-Norge (Helse Nord).<br />
Det er departementets vurdering at selv om disse sykehusenes har brukt<br />
betegnelsen universitetssykehus over lang tid og at navnet derfor er godt<br />
innarbeidet, kan ikke disse sykehusene fortsette å benytte betegnelsen uten at de,<br />
på lik linje med andre sykehus, må søke om godkjenning for å kunne benytte<br />
betegnelsen universitetssykehus.<br />
6 Godkjenning av nasjonale tjenester i spesialisthelsetjenesten<br />
I forskriften om godkjenning av sykehus og om landsfunksjoner og nasjonale<br />
medisinske kompetansesenterfunksjoner ved sykehus, benyttes betegnelsene<br />
landsfunksjoner, flerregionale funksjoner og nasjonale medisinske kompetansesenterfunksjoner.<br />
Departementet vil foreslå nye betegnelser på disse tjenestene:<br />
for landsfunksjoner foreslås betegnelsen nas'onale behandlin st'enester,<br />
for flerregionale funksjoner foreslås betegnelsen flerregionale<br />
behandlin st'enester og<br />
for nasjonale medisinske kompetansesenterfunksjoner og<br />
kompetansesentre for sjeldne og lite kjente diagnoser og<br />
funksjonshemminger foreslås betegnelsen nasjonale<br />
kom etansef enester.<br />
Fellesbetegnelsen nas'onale t. enester i s esialisthelset. enesten foreslås benyttet for<br />
alle tjenestene. Videre i dette høringsnotatet er de foreslåtte betegnelsene benyttet<br />
der de passer.<br />
28
-<br />
-<br />
6.1 Bakgrunn<br />
Det er i dag utviklet ulike modeller for styring av lands- og fierregionale<br />
funksjoner og nasjonale kompetansesentre i spesialisthelsetjenesten. Systemet har<br />
vært preget av manglende dynamikk i forhold til endringer, nedleggelser og<br />
opprettelser. Departementet har derfor ønsket å etablere et system som sikrer en<br />
sterkere og mer helhetlig nasjonal styring av henholdsvis lands- og fierregionale<br />
funksjoner og nasjonale medisinske kompetansesenterfunksjoner i<br />
spesialisthelsetjenesten, herunder kompetansesentre for sjeldne og lite kjente<br />
diagnoser og funksjonshemminger samt nasjonale kompetansesentre innenfor<br />
behandling av rusmisbrukere, psykisk helse og habilitering/rehabilitering i<br />
spesialisthelsetjenesten. I rapporten -Framtidig organisering av høyspesialiserte<br />
tjenester" (2006) pekes det på følgende utfordringer:<br />
Skjev geogralisk fordeling i bruk av høyspesialiserte tjenester i landet, mest<br />
uttalt for landsfunksjonene.<br />
Det er ingen systematikk i forholdet mellom landsfunksjoner og<br />
overnasjonale funksjoner. Volum, kompetanse, systemansvar og rett til<br />
nødvendig behandling må være sentrale stikkord ved utvikling av<br />
prosedyrer på dette området.<br />
Funksjonene og sentrene har manglende forankring i<br />
spesialisthelsetjenesten.<br />
Til tross for sentrale myndigheters pålegg om opprettelse av referansegrupper,<br />
er dette i liten grad gjennomført. Referansegruppenes<br />
ansvarsforankring, mandat og arbeidsmåte må tydeliggjøres.<br />
Det er behov for klarere kriterier og en dynamisk prosess (nedleggelse,<br />
endring, opprettelse) for styring av innholdet i høyspesialiserte tjenester.<br />
Helsepolitiske og faglige perspektiver og føringer er ikke tydelige for de<br />
høyspesialiserte tjenestene, og det mangler en helhetlig plan for disse<br />
tjenestene (flerregionale funksjoner, landsfunksjoner og overnasjonale<br />
tilbud).<br />
Det synes å være bedre systematikk tilstede i arbeidet med de sjeldne<br />
funksjonshemmingene, spesielt etter at det er kommet forslag om at fire<br />
nasjonale kompetansesentra skal overflyttes til de sjeldne<br />
funksjonshemmingene. Det synes fortsatt å være behov for en tettere<br />
interaksjon mellom Helsedirektoratets arbeid med de sjeldne funksjonshemmingene<br />
og RHFenes sitt arbeid med de andre høyspesialiserte<br />
tjenestene.<br />
29
--<br />
-<br />
Det er uklarheter i forståelsen av innholdet i kompetansesenterfunksjonen.<br />
Er det hoyspesialiserie tjenester eller kvalitetssikring av helsetjenester,<br />
eller begge deler?<br />
Del er behov for en hoyere presisjon i rapporteringen. Det bør arbeides for<br />
å samordne myndighetenes behov for rapporter med funksjonenes og<br />
sentrenes behov for å dokumentere sin aktivitet. Det bor også vurderes å<br />
samkjore rapportmalen for "sjeldne" funksjonshemminger med malen for<br />
landsfunksjoner, flerregionale funksjoner og kompetansesentre.<br />
Det mangler en koordinerende RHF funksjon for bedre å kunne styre og<br />
følge opp arbeidet med landsfunksjoner, flerregionale funksjoner og<br />
nasjonale kompetansesentre.<br />
6.1.1 Landsfunksjoner og flerregionale funksjoner<br />
Landsfunksjoner er (og skal fortsatt være) sentralisert til ett sted i landet. Ansvaret<br />
er lagt til ett regionalt helseforetak. Flerregionale funksjoner er (og skal fortsatt<br />
være) sentralisert til to steder i landet, til to regionale helseforetak.<br />
Det er i dag etablert 33 landsfunksjoner og 9 flerregionale funksjoner. Dagens<br />
høyspesialiserte tjenestetilbud organisert som lands- og flerregionale funksjoner<br />
omfatter en liten andel av det totale pasientvolumet. Det anslås at det behandles<br />
hhv ca I 900 og 700 pasienter pr år ved de lands- og flerregionale funksjonene og<br />
fiere landsfunksjoner behandler kun en håndfull pasienter i året. Hensynet til å<br />
ivareta faglig kvalitet og effektiv ressursbruk begrunner behov for regulering av<br />
opprettelse og nasjonal fordeling av lands- og flerregionale funksjoner i<br />
spesialisthelsetjenesten.<br />
Pasienter som trenger høyspesialisert behandling skal kun behandles ved det eller<br />
de helseforetakene som er tildelt funksjonen, og andre helseforetak skal ikke<br />
bygge opp et tilsvarende behandlingstilbud.<br />
Landsfunksjoner godkjennes i dag av departementet etter søknad i henhold til<br />
forskrift om godkjenning av sykehus og om landsfunksjoner og nasjonale<br />
medisinske kompetansesenterfunksjoner i sykehus. Flerregionale funksjoner er fra<br />
2004 styrt gjennom eierstyring, i tråd med føringene i Stortingsmelding nr. 5<br />
(2003-2004), jf. Innstilling S. nr. 82. Siden 2004 har det imidlertid kun vært gjort<br />
endringer i én flerregional funksjon.<br />
30
Finansiering av lands- og flerregionale funksjoner<br />
Fra 2004 ble tidligere øremerket tilskudd til lands- og flerregionale funksjoner lagt<br />
inn i basisbevilgningene til de regionale helseforetakene. Det regionale<br />
helseforetaket som er tillagt ansvar for en nasjonal eller flerregional<br />
behandlingstjeneste forutsettes å finansiere etablering og drift av denne.<br />
Oppgavene knyttet til nasjonale behandlingstjenester finansieres i dag gjennom de<br />
ordinære finansieringssystemene i spesialisthelsetjenesten. Det innebærer at<br />
pasientbehandlingen knyttet til funksjonen finansieres gjennom basistilskudd<br />
(rammefinansiering), innsatsstyrt finansiering og eventuelt gjestepasientoppgjør.<br />
Utdanningsoppgaver og opplæring av pasienter og pårørende tilknyttet funksjonen<br />
finansieres gjennom rammen til det regionale helseforetaket som er tillagt<br />
funksjonen. Forskningsaktivitet knyttet til funksjonen forutsettes finansiert<br />
gjennom ordinære finansieringsordninger for forskning og eget statlig øremerket<br />
tilskudd til forskning. De regionale helseforetakene har påpekt at<br />
kompetansesenteroppgaver som er knyttet til nasjonale tjenester, bør sikres egen<br />
finansiering, og at finansiering av disse oppgavene må avklares før etablering av<br />
en ny nasjonal behandlingstjeneste.<br />
6.1.2 Nasjonale medisinske kompetansesenterfunksjoner<br />
Det er i dag etablert ulike styrings- og rapporteringssystemer for nasjonale<br />
kompetansesenterfunksjoner innenfor spesialisthelsetjenesten. Det er etablert i alt<br />
45 nasjonale medisinske kompetansesenterfunksjoner for spesialisthelsetjenesten<br />
(jf. vedlegg av september 2007 til rundskriv I- 19/2003). Disse er godkjent av<br />
departementet etter søknad i henhold til forskift om godkjenning av sykehus og<br />
landsfunksjoner og nasjonale medisinske kompetansesenterfunksjoner i sykehus.<br />
Det har ikke vært en tilsvarende godkjenningsordning for en del av de sentrene<br />
som benytter betegnelsen "nasjonalt kompetansesenter" innenfor psykisk helse,<br />
rehabilitering, tverrfaglig spesialisert behandling av rusmisbrukere eller for de 16<br />
nasjonale kompetansesentrene for sjeldne og lite kjente diagnoser og<br />
funksjonshemminger som fra 2006 er tilknyttet de regionale helseforetakene.<br />
Helsedirektoratet har derfor påpekt et behov for en samordning av dagens styringsog<br />
rapporteringssystemer for de ulike nasjonale kompetansesentrene som er<br />
tilknyttet spesialisthelsetjenesten.<br />
Enkelte nasjonale kompetansesentre har oppgaver knyttet både til forebyggende<br />
arbeid, kommunale tjenester og/eller behandling i spesialisthelsetjenesten. De<br />
regionale helseforetakene og Helsedirektoratet har påpekt at det er behov for en<br />
avklaring av hvilket forvaltningsnivå som bør ha ansvar for nasjonale<br />
31
kompetansesentre med tilknytning til både primær- og spesialisthelsetjenesten.<br />
Dette gjelder eksempelvis Helsetjenestens kommunikasjonsberedskap (KOKOM),<br />
Nasjonalt kompetansesenter for arbeidsrettet rehabilitering ved Attføringssenteret i<br />
Rauland og kompetansesenter for lungemedisinsk behandling og rehabilitering ved<br />
Glittreklinikken .<br />
6.1.3 Nasjonale kompetansesentra for sjeldne og lite kjente diagnoser og<br />
funksjonshemminger<br />
Dagens kompetansesentre for sjeldne og mindre kjente diagnoser og funksjonshemminger<br />
gir tilbud til over 300 sjeldne tilstander. Antallet sjeldne diagnoser i<br />
Norge er økende, og det er også personer med sjeldne diagnoser som ikke har et<br />
særskilt kompetansesentertilbud. Av de 16 kompetansesentrene for sjeldne og<br />
mindre kjente diagnoser og funksjonshemminger er 5 for døvblinde. Tannhelsekompetansesenteret<br />
ved Lovisenberg Diakonale sykehus er et landsdekkende<br />
kompetansesenter for oral helse ved sjeldne medisinske tilstander.<br />
Kompetansesentrene for sjeldne og lite kjente diagnoser har oppgaver som i noen<br />
grad går ut over de som er tillagt dagens nasjonale medisinske kompetansesentra.<br />
Det går fram av brosjyren sjelden guide", som er utarbeidet av<br />
Helsedirektoratet, at sentrene skal:<br />
bidra til at personer med sjeldne tilstander får samme tilbud og service som<br />
andre, og dekke behov for tjenester som ikke dekkes av det ordinære<br />
tjenesteapparatet. Dette kan være spesialisert informasjon, konsultasjoner,<br />
medisinske og pedagogiske utredninger, forebyggende og spesialisert<br />
behandling, samt mulighet for kontakt med andre som har samme diagnose<br />
bygge opp kompetanse glennom direkte kontakt med personer med de aktuelle<br />
tilstandene og deres pårorende, i samarbeid med andre som har<br />
delkompetanse på diagnosen og gjennom forsknings- og andre<br />
utviklingsprosjekter<br />
spre kunnskap og gi råd i forhold til alle faser av livet<br />
sammen med Helsedirektoratet bidra til videre- og etterutdanning av ulike<br />
yrkesgrupper<br />
bidra til Helsedirektoratets felles informasjonstjeneste om sjeldne og lite<br />
kjente tilstander.<br />
En "fellesideologi" ved modellene som ble utviklet for kompetansesentre for<br />
sjeldne og lite kjente diagnoser og funksjonshemninger var at de skulle ivareta:<br />
32
-<br />
-<br />
et livsløpsperspektiv<br />
brukermedvirkning<br />
bedre mestring av funksjonshemmingen og økt selvstendighet<br />
tilbud til funksjonshemmede og til pårørende<br />
innsamling og systematisering av kunnskap om diagnosegruppene<br />
spredning av kompetanse<br />
formalisert samarbeid med behandlingsinstitusjoner med delkompetanse.<br />
Som det fremgår av ovennevnte, er oppgavene for dagens nasjonale<br />
kompetansesentre for sjeldne og lite kjente diagnoser og funksjonshemminger i<br />
stor grad sammenfallende med de foreslåtte nye vilkårene for nasjonale<br />
kompetansetjenester.<br />
Finansiering av nasjonale kompetansetjenester<br />
Det regionale helseforetaket som er tillagt ansvar for en nasjonal<br />
kompetansetjeneste forutsettes å finansiere etablering og drift av denne. Det er<br />
etablert et eget øremerket tilskudd for nasjonale kompetansesentra i<br />
spesialisthelsetjenesten som, sammen med rammefinansieringen, skal bidra til å<br />
sikre drift av de nasjonale kompetansesentrene. Tilskuddet tildeles som en ramme<br />
til det enkelte regionale helseforetaket, og det er fra omleggingen av tilskuddet i<br />
2004 ikke lagt føringer fra departementet for fordeling av tilskuddet til de enkelte<br />
funksjoner det regionale helseforetaket er tillagt ansvar for. Flere helseforetak har<br />
imidlertid valgt å videreføre tidligere øremerkede tilskudd til enkeltfunksjoner. De<br />
regionale helseforetakene har også påpekt behov for at det etableres en robust<br />
finansieringsmodell for nasjonale kompetansesentre og at nye tjenester må<br />
fullfinansieres. Andelen av det øremerkede tilskuddet som tildeles de nasjonale<br />
kompetansesentrene for sjeldne og lite kjente diagnoser og funksjonshemminger,<br />
er synliggjort i statsbudsjettet under kap. 732, post 78. Forskningsaktivitet<br />
tilknyttet nasjonale kompetansetjenester forutsettes finansiert gjennom ordinære<br />
finansieringssystemer for forskning og øremerket tilskudd til forskning<br />
6.1.4 Tidligere utredninger, høringer mv.<br />
På oppdrag fra Helse- og omsorgsdepartementet, gitt i bestillerdokumentene for<br />
2006, utarbeidet de regionale helseforetakene i 2006 rapporten "Framtidig<br />
organisering av høyspesialiserte tjenester". I rapporten ble det foreslått<br />
grunnleggende kriterier for en helhetlig plan for både nasjonale medisinske<br />
33
kompetansesentre i spesialisthelsetjenesten, herunder forslag til formål,<br />
kompetansekriterier og krav, organisering og finansiering, funksjonstid og<br />
evaluering samt grunnleggende kriterier for skisse til en plan for lands- og<br />
flerregionale funksjoner. Det ble også foreslått opprettet et sekretariat i regi av de<br />
regionale helseforetakene for koordinering av disse funksjonene.<br />
Rapporten skisserte grunnleggende kriterier for etablering og plassering, samt<br />
avvikling av lands- og flerregionale funksjoner. Helsemessige tilleggsgevinster og<br />
utsikter til en forbedring av prognose ved sentralisering av behandlingen samt<br />
bedre kostnadseffektivitet i nasjonal sammenheng (alle nødvendige<br />
støttefunksjoner tatt med i beregningen) ble fremhevet som sentrale kriterier.<br />
Det er tilleggsgevinsten — en forbedring av prognose ved sentralisering — som<br />
vanligvis er hovedpoenget ved en land- eller flerregional funksjon, og at<br />
beslutningen om en sentralisering av oppgaven primært må ha sitt utgangspunkt i<br />
en faglig argumentasjon som sannsynliggjør denne tilleggsgevinsten.<br />
Sykdommens alvorlighetsgrad er også avgjørende.<br />
Som tilleggsmomenter kommer behov for sammensatt spisskompetanse og<br />
nødvendig vedlikehold av denne kompetansen og krav om kostnadseffektivitet<br />
som knytter seg til behandling av flere pasienter med samme problem. I<br />
forståelsen av kompetansebegrepet ligger også tilgang til komplisert og kostbart<br />
medisinsk teknisk utstyr.<br />
Ut fra denne argumentasjonen er tre momenter avgjørende for å identifisere<br />
sykdommer og tilstander der diagnostikk og/eller behandling taler for at en<br />
sentralisering kan være aktuelt:<br />
sykdomskarakteristika (blant annet funksjonsnivå, alvorlighetsgrad,<br />
prognosevurdering)<br />
prognose uten organisering som lands- eller flerregional oppgave og<br />
forbedring i prognose ved organisering som lands- og flerregional<br />
funksjon.<br />
Det ligger også som en grunnleggende forutsetning at lands- og flerregionale<br />
funksjoner dekker bare en del av sykdomsforløpet, perioden knyttet til diagnostikk<br />
eller intervensjonen som krever den spesielle kompetansen, og eventuelt<br />
34
oppfølging av denne for å sikre resultatene av tiltakene. Andre deler av<br />
pasientforløpet skal foregå i den ordinære helsetjenesten.<br />
Rapporten skisserte også følgende grunnleggende oppgaver for medisinske<br />
kompetansesentre:<br />
å bidra til, samt drive forskning og fagutvikling innen fagfeltet, hvilket<br />
innebærer både det å drive forskning i egen regi, samt bidra til forskning og<br />
fagutvikling i andre enheter og institusjoner for å bygge opp nasjonal<br />
kompetanse. Sentrene forutsettes å følge internasjonal fagutvikling, samt<br />
ved behov bidra til etablering og kvalitetssikring av nasjonale faglige<br />
retningslinjer og medisinske kvalitetsregister innen fagområde<br />
gi undervisning innen eget fagområde i grunn-, videre- og etterutdanninger<br />
tilby veiledning og rådgiving på nasjonalt nivå innenfor eget fagområde,<br />
dvs, sikre spredning av kompetanse til landet for øvrig og<br />
bidra til å gjøre informasjon tilgjengelig på eget fagområde.<br />
En helhetlig plan for nasjonale kompetansesentre for spesialisthelsetjenesten må ta<br />
utgangspunkt i samfunnets behov for helsetjenester, både for å fremme og sikre<br />
spesialisthelsetjenestens kvalitet i bredden og samtidig sikre kunnskap om det<br />
sjeldne og det nye.<br />
De grunnleggende kriteriene for opprettelse og nedleggelse av medisinske<br />
kompetansesentre skissert i rapporten er hensynene til:<br />
miljøets størrelse og universitetsforankring<br />
kunnskapsgrunnlaget og nasjonalt og internasjonalt nettverk og<br />
dokumentasjon av evner til å formidle kunnskap.<br />
Rapporten anbefalte en begrenset funksjonstid på 4-6 år, med muligheter til<br />
forlengelse. Videre at kriterier og konkrete resultatmål må utarbeides for hvert<br />
enkelt kompetansesenter som er etablert, og at dette må ligge til grunn som en<br />
forutsetning for etablering av et nytt senter.<br />
Helsedirektoratet ga i brev av 14. november 2006 en faglig vurdering av rapporten<br />
fra de regionale helseforetakene og sluttet seg i hovedsak til rapportens<br />
anbefalinger. Helsedirektoratet foreslo en modell hvor de legger saker frem for<br />
35
Nasjonalt råd for kvalitet og prioritering — og deretter gir råd til departementet<br />
som har endelig beslutningsmyndighet. Helsedirektoratet fremhevet også ønsket<br />
om at alle de nasjonale kompetansesentrene (nasjonale medisinske<br />
kompetansesentra, rus, psykisk helse, kompetansesentra for sjeldne<br />
funksjonshemninger mv.) skal være omfattet av samme regulerende ordning og at<br />
det er behov for samordning av rapporteringssystemer.<br />
Disse anbefalingene lå til grunn for departementets oppdrag om å utarbeide en<br />
helhetlig plan for lands- og flerregionale funksjoner og nasjonale<br />
kompetansesentra i spesialisthelsetjenesten i et 5-års perspektiv som gikk til de<br />
regionale helseforetakene i 2008.<br />
Helse- og omsorgsdepartementet mottok rapport og anbefalinger fra de regionale<br />
helseforetakene 22. desember 2009. I arbeidet har fagmiljøer, universiteter,<br />
regionale brukerutvalg, Helsedirektoratet og Kunnskapssenteret vært involvert.<br />
Nasjonalt råd for kvalitet og prioritering har vært orientert om arbeidet og det er<br />
gjennomført en intern høringsprosess der helseforetakene og private ideelle<br />
sykehus har hatt anledning til å gi innspill til forslaget. Av innspill kan nevnes:<br />
Styret i Helse Sør-ost fattet følgende vedtak:<br />
1. Styret tar rapporten om nasjonale tjenester i spesialisthelsetjenesten til<br />
orientering.<br />
2. Det må sikres en forsterket nasjonal styring av det som defineres som<br />
nasjonale tjenester. Styret forutsetter at Helse- og omsorgsdepartementet<br />
beslutter hvilke nasjonale tjenester som skal etableres og hvor disse skal<br />
lokaliseres. Følgende overordnede prinsipp bor legges til grunn ved<br />
organisering av nasjonale tjenester:<br />
Kvalitet og god ressursutnyttelse må sikres og gå,foran hensynet til å<br />
fordele tjenestene på flere steder.<br />
3. Styret legger til grunn at nye nasjonale tjenestetilbud som etableres er<br />
fullfinansiert. Videre mener styret at det er viktigere å få fram en robust<br />
finansieringsmodell for de nasjonale kompetansetjenestene og sikre en<br />
riktig finansiering framfor å få etablert nye kompetansetjenester.<br />
4. De tjenestene som ikke besluttes av Helse- og omsorgsdepartementet<br />
være nasjonale tjenester, skal som tidligere ivaretas av den enkelte<br />
helseregion.<br />
36
Styret i Helse Nord, Helse Midt-Norge og Helse Vest fattet følgende vedtak:<br />
1. Styret i Helse xx tar rapporten og innstillingen om behov,for nasjonale<br />
tjenester til etterretning.<br />
2. Det legges til grunn at regionaliseringsprinsippet som grunnlag for<br />
organisering av norsk spesialisthelsetjeneste står fast.<br />
Behandlingstjenester som ikke er spesifikt omtalt i RHF-enes felles<br />
innstilling, er å betrakte som regionaliserte oppgaver.<br />
3. Nasjonale behandlingstjenester innebærer kun at spesifiserte deler av et<br />
behandlingsforløp sentraliseres. Nasjonale kompetansetjenester innebærer<br />
ikke forflytting av pasienter.<br />
4. Det er viktigere å fa fram en robust finansieringsmodell for de nasjonale<br />
kompetansetjenestene og sikre en riktig.finansiering, framfor å få etablert<br />
nye kompetansetjenester. Det legges til grunn at nye nasjonale<br />
tjenestetilbud som etableres er fullfinansiert.<br />
5. RHF-ene samlet må vurdere om det bør innføres et avtale- eller<br />
kontraktssystem for å sikre forståelse av det nasjonale oppdraget.<br />
Når det gjaldt de nasjonale kompetansesentrene for sjeldne og lite kjente diagnoser<br />
og funksjonshemminger, tilbakemeldte de regionale helseforetakene at det er<br />
behov for å se primærdiagnostikk, behandling av den medisinske grunntilstanden,<br />
"leve med" perspektivet (eller livsløpstilbudet) og behandling av alminnelige<br />
sykdommer og tilstander som ikke er direkte relatert til grunntilstanden i<br />
sammenheng. De regionale helseforetakene har ikke vurdert det som tilstrekkelig å<br />
gjennomgå de eksisterende kompetansetjenestene knyttet til sjeldenfeltet eller<br />
opprette nye eller fordele alle kjente diagnoser til en bestemt kompetansetjeneste.<br />
De regionale helseforetakene pekte på at prosessen for fordeling av diagnoser<br />
oppleves som kompleks og krevende. Det ble stilt spørsmål ved om en kan<br />
organisere feltet på en måte som i større grad vil kunne bidra til at flest mulig med<br />
en sjelden medisinsk tilstand kan få et spesialisert tilbud ut fra sine behov. Det ble<br />
i rapporten foreslått at det initieres et arbeid med å foreta en samlet gjennomgang<br />
av dagens organisering.<br />
Helsedirektoratet fikk i brev av 23.desember 2009 i oppdrag å sikre at berørte<br />
parter, herunder brukerne, ble hørt på en hensiktsmessig måte og at Nasjonalt råd<br />
for kvalitet og prioritering behandlet rapporten fra de regionale helseforetakene.<br />
Helsedirektoratet ble også gitt i oppdrag å gi en særskilt anbefaling for videre<br />
prosess for fremtidig organisering av nasjonale kompetansetjenester for sjeldne og<br />
37
lite kjente diagnoser og funksjonshemminger ut fra de vurderingene og<br />
anbefalingene som ligger i forslaget fra de regionale helseforetakene.<br />
Nasjonalt råd for kvalitet og prioritering behandlet nasjonale- og flerregionale<br />
behandlingstjenester og nasjonale kompetansetjenester i spesialisthelsetjenesten i<br />
sine <strong>møte</strong>r 15. februar og 7. juni 2010 og uttalte følgende:<br />
"Nasjonalt råd for kvalitet og prioritering i helsetjenesten er positive til den<br />
omfattende kartlegging og utredning som Helse Vest på vegne av RHFene har<br />
gjennomført, og støtter målsetningen om å få sterkere og mer enhetlig nasjonal<br />
styring på tjenestene.<br />
Rådel tar til etterretning at man nå kun kan ta stilling ti/prinsipielle sporsmål og<br />
ikke beslutninger om enkeltsaker.<br />
Rådet ønsker i den fremtidige saksbehandling av høyspesialiserte tjenester å bli<br />
orientert om prinsipielle sporsmål og konkrete sporsmål som måtte reises i<br />
enkeltsaker, for saken går til beslutning i HOD. I tillegg onsker Rådet å være en<br />
aktiv bidragsyter i kommende diskusjoner omkring etablering av nye nasjonale<br />
tjenester. Dette vil være et ledd i et nytt mer enhetlig styringssystem.<br />
Rådet slutter seg til rapportens forslag og direktoratets tilslutning om at<br />
betegnelsen for funksjonene endres til "Nasjonale tjenester i<br />
spesialisthelsetjenesten" som dermed dekker både (nasjonale)<br />
Behandlingstjenester og (nasjonale) Kompetansetlenester.<br />
Rådet oppfatter det som mest hensiktsmessig at alle nasjonale tjenester hører inn<br />
under samme styringssystem, men erkjenner at diskusjonen rundt en handlingsplan<br />
.for "sjeldensentra" bor håndteres som en egen sak.<br />
Rådet anser det som mest hensiktsmessig at alle sentra som horer under<br />
spesialisthelsetjenesten forankres i RHFene, og at RHFene dermed trekkes sterkt<br />
inn i diskusjonen rundt enhetlige behov og måloppnåelse.<br />
Helsedirektoratet leverte sin anbefaling til departementet 15. mars 2010.<br />
Direktoratet mente det må foretas en fornyet gjennomgang og vurdering av enkelte<br />
38
tjenester før departementet kan ta sin beslutning med hensyn til hvilke nasjonale<br />
tjenester som skal videreføres.<br />
Helsedirektoratet foretok ikke en tilsvarende gjennomgang av dagens nasjonale<br />
kompetansesentre for sjeldne og lite kjente diagnoser og funksjonshemmin ger som<br />
for de øvrige tjenestene. Helsedirektoratet pekte i sin tilbakemelding på at<br />
sjeldensentrene har spesialisert seg innenfor diagnoser som har sammenfallende<br />
behov. Helsedirektoratet mente derfor at det er ønskelig at fordeling av nye<br />
diagnoser følger samme prinsipp.<br />
For å gjøre videre utvikling av tilbudet til personer med sjeldne tilstander enklere<br />
og mer kostnadseffektiv, foreslo Helsedirektoratet å utrede nytten og muligheten<br />
for å organisere kompetansetjenestene i en nasjonal kompetansetjeneste for sjeldne<br />
tilstander under en felles ledelse. Forslaget forutsetter etter Helsedirektoratets<br />
forslag ikke en fullstendig samlokalisering av kompetansesentrene for sjeldne og<br />
lite kjente diagnoser.<br />
6.2 Departementets vurderinger og forslag<br />
6.2.1 Nasjonale- og flerregionale behandlingstjenester<br />
Formålet med regelverksendringene er å etablere et helhetlig styringssystem og en<br />
regulering som bidrar til å sikre forsvarlig høyspesialisert pasientbehandling av<br />
høy kvalitet og kostnadseffektivitet som samtidig er dynamisk. Tjenestetilbudet er<br />
i stadig endring som følge av blant annet den medisinsk teknologiske utviklingen,<br />
endringer i pasientvolum og helsepersonells oppbygging av kompetanse.<br />
Endringene i regelverket må derfor ivareta behovet for å kunne nedlegge, endre og<br />
opprette tjenester.<br />
Det er et mål at styringssystemet ivaretar nasjonale helhetlige prioriteringshensyn<br />
og sikrer rasjonell ressursutnyttelse på nasjonalt nivå. Det er videre en målsetting<br />
at det nye styringssystemet som foreslås legger til rette for en likeverdig tilgang til<br />
høyspesialisert pasientbehandling.<br />
Departementet mener at et hovedkriterium for beslutning om opprettelse<br />
(videreføring) av en nasjonal eller flerregionale behandlingstjeneste skal være at<br />
sentralisering skal føre til:<br />
39
Helsemessige tilleggsgevinster (bedre prognose eller livskvalitet ved<br />
sentralisering av behandlingen). Dette er ofte relatert til pasientvolum og<br />
sykdommens alvorlighetsgrad og prognose, og vil som hovedregel omfatte<br />
pasienter med rett til nødvendig helsehjelp. Det kan videre være relatert til<br />
behov for tverrfaglig kompetanse og/eller spisskompetanse<br />
Kostnadseffektivitet i nasjonal sammenheng (stort ressursbruk inkludert<br />
støttefunksjoner/utstyr).<br />
Potensialet for helsemessig tileggsgevinst og kostnadseffekt ivitet ved sentralisert<br />
behandling bør så langt mulig være dokumentert gjennom kunnskapsoppsummeringer,<br />
medisinske metodevurderinger og kost-nytte vurderinger.<br />
Hensynet til ivaretakelse av faglig kvalitet på pasientbehandlingen og rasjonell<br />
ressursutnyttelse gjennom sentralisering er ofte relatert til pasientvolum.<br />
Ved spesielle forhold, f eks svært sjeldne og kostnadskrevende tilstander, kan det<br />
være vanskelig å påvise helsemessig tilleggsgevinst ved sentralisering, men dette<br />
kan likevel være berettiget (jf føringer i brev fra Helse- og omsorgsdepartementet<br />
av 17.mars 2008)<br />
Departementet mener derfor at følgende vilkår må være oppfylt for å få<br />
godkjenning om etablering av en nasjonal eller flerregional behandlingstjeneste:<br />
(i) Dokumentasjon av at sentralisering av tjenesten gir en helsemessig<br />
tilleggsgevinst<br />
(ii) Dokumentasjon av at sentralisering av tjenesten gir økt<br />
kostnadseffektivitet.<br />
Videre er det departementets vurdering at de regionale helseforetakene skal ha<br />
ansvaret for nasjonale- og flerregionale behandlingstjenester og at det ved<br />
lokalisering/tildeling av slike tjenester skal legges vekt på kvalitet og høy<br />
fagkompetanse. Det vil likevel være en verdi i seg selv å sikre en rimelig<br />
geografisk fordeling av høyspesialisert fagkompetanse. En dynamikk i forhold til<br />
desentralisering av tjenester vil kunne bidra til bedre geograflsk fordeling av<br />
tjenestene.<br />
40
- - - --<br />
--<br />
- -<br />
Departementet mener på bakgrunn av anbefalingene fra de regionale<br />
helseforetakene og Helsedirektoratet at følgende dokumentasjon skal foreligge før<br />
beslutning om lokalisering av nasjonale- og flerregionale tjenester kan tas:<br />
Dokumentert (tverr)faglig kompetanse som er påkrevd/bygget opp og<br />
vedlikeholdt, inkludert dokumentasjon av forskningsbasert praksis og<br />
metodeutvikling<br />
Tilgang til nødvendig infrastruktur<br />
Dokumentert pasientvolum<br />
Dokumentasjon knyttet til kostnadseffektivitet.<br />
Departementet legger til grunn at hovedoppgaven for nasjonale- og flerregionale<br />
behandlingstjenester er pasientbehandling. En nasjonal/flerregional behandlingstjeneste<br />
vil kun dekke den delen av behandlingen som omfatter diagnostikk eller<br />
behandling som krever den spisskompetansen som er etablert ved den nasjonale<br />
eller flerregionale behandlingstjenesten. Annen oppfølging av pasienten skal<br />
foregå i de øvrige delene av helsetjenesten. Samtidig forutsettes det at lands- og<br />
flerregionale behandlingstjenester har et systemansvar for hele sykdomsforløpet<br />
(for eksempel forankret i nasjonale retningslinjer) — ofte i et livsløpsperspektiv.<br />
En viktig forutsetning for høy kvalitet på tilbudet ved nasjonale og flerregionale<br />
behandlingstjenester vil være videreutvikling og kvalitetssikring av<br />
behandlingstilbudet. Oppgaver i denne sammenheng vil omfatte:<br />
overvåkning av behandlingsresultater<br />
forskning og oppbygging/deltakelse i nasjonale og internasjonale nettverk<br />
spredning av forskningsresultater og iverksetting av tiltak for<br />
implementering av forskningsresultater<br />
veiledning og rådgivning innenfor eget fagområde til helsetjenesten,<br />
herunder<br />
primærhelsetjenesten<br />
bidra til undervisning innenfor eget fagområde i grunn-, videre- og<br />
etterutdanninger<br />
kunnskaps- og kompetansespredning til øvrige deler av helsetjenesten og<br />
befolkningen, herunder bidra i eventuelt nasjonalt forankret arbeid med<br />
utvikling av standardisert pasientinformasjon og evt. nasjonale<br />
retningslinjer eller faglige veiledere for diagnostikk, behandling og<br />
oppfølging<br />
iverksetting av tiltak for å sikre likeverdig tilgang til nasjonale og<br />
flerregionale behandlingstjenester, herunder bidra til etablering av en faglig<br />
41
eferansegruppe som minst skal bestå av representanter fra alle de regionale<br />
helseforetakene.<br />
Viktige forutsetninger for resultatoppfølging vil være etablering og bruk av<br />
nasjonale kvalitetsregistre og biobanker tilknyttet tjenesten(e). Etablering av gode<br />
kriterier for henvisning og tilrettelagte dokumentasjonssystemer vil også kunne<br />
dokumentere eventuelle forskjeller i tilgjengelighet til og bruk av nasjonale og<br />
flerregionale behandlingstjenester som grunnlag for å sikre en likeverdig tilgang<br />
til disse tjenestene.<br />
Det er departementets vurdering at endelig beslutningsmyndighet for opprettelse,<br />
sentralisering eller desentralisering/avvikling av nasjonale tjenester skal tilligge<br />
departementet. Det er videre departementets vurdering at gjeldende ansvars- og<br />
oppgavefordeling i spesialisthelsetjenesten skal ligge til grunn for beslutningen.<br />
6.2.1.1 Resultatkrav<br />
For å skape et mer dynamisk styringssystem, samt bedre dokumentasjon som<br />
grunnlag for styring av dette området, legges det til grunn at det skal etableres<br />
resultatmål og dokumentasjon av resultatene av de oppgavene som er tillagt de<br />
ulike nasjonale og flerregionale behandlingstjenestene (eventuelt behandling ved<br />
overnasjonale tjenester). Dette kan eksempelvis være mål i forhold til<br />
(i) likeverdig tilgjengelighet (pasientgrunnlag, indikasjoner, geografisk<br />
fordeling mv),<br />
(ii)resultater av behandlingen (bedre overlevelse, lengre tid for tilbakefall av<br />
sykdom, varig/tidsbegrenset bedring av livskvalitet, færre komplikasjoner<br />
eller bivirkninger),<br />
(iii) bedre kostnadseffektivitet (kost-nytte-vurderinger) og<br />
(iv)kunnskaps- og kompetansespredning.<br />
Det ligger som en implisitt forutsetning at det etableres gode dokumentasjonssystemer<br />
for tjenestene som grunnlag for å overvåke resultater av behandlingen,<br />
tilgjengelighet til tjenestene og kost/nytte vurderinger.<br />
42
6.2.1.2 Faglige referansegrupper<br />
Departementet anser referansegrupper som ett viktig virkemiddel for å sikre mer<br />
likeverdig tilgjengelighet til nasjonale- og flerregionale behandlingstjenester.<br />
Departementet vil derfor foreslå en videreføring samt en regulering av dagens krav<br />
til opprettelse av faglige referansegrupper med representasjon fra alle de regionale<br />
helseforetakene for nasjonale- og flerregionale behandlingstjenester i Norge. Her<br />
bør også deltakelse fra brukerorganisasjonene og andre aktører vurderes. En<br />
referansegruppe kan eventuelt dekke fiere nasjonale- og fierregionale<br />
behandlingstjenester.<br />
Årlig rapportering fra behandlingstjenestene skal være forankret i de faglige<br />
referansegruppene før de oversendes de regionale helseforetakene og deretter<br />
Helsedirektoratet i henhold til fastsatte frister. I tillegg foreslås at de faglige<br />
referansegruppene skal ha en funksjon i forhold til å følge opp hvilke indikasjoner<br />
(ICD-10 koder mv) som inngår i tjenestene, og hvordan rett til fornyet vurdering<br />
kan ivaretas på en likeverdig, hensiktsmessig og kostnadseffektiv måte innenfor<br />
tjenestenes ansvarsområder.<br />
For flerregionale behandlingstjenester legges det til grunn at det skal etableres et<br />
nasjonalt forankringspunkt som er ansvarlig for opprettelse av faglige<br />
referansegrupper og rapportering.<br />
6.2.2 Nasjonale kompetansetjenester<br />
Formålet med nasjonale kompetansetjenester i spesialisthelsetjenesten er å utvikle<br />
og heve kvaliteten på de leverte helsetjenestene, herunder å levere dem så<br />
kostnadseffektivt som mulig gjennom oppbygging og spredning av nasjonal<br />
kompetanse på sitt område innenfor en rimelig tidshorisont. Det er spesielt et mål<br />
å sikre at kompetansen desentraliseres og spres i hele helsetjenesten.<br />
Nasjonale kompetansetjenester i spesialisthelsetjenesten skal både bidra til å sikre<br />
helsetjenestens kvalitet i bredden og samtidig sikre kunnskap om det sjeldne og<br />
det nye. Videre legger departementet til grunn at nasjonale kompetansetjenester i<br />
spesialisthelsetjenesten også kan omfatte oppbygging av kompetanse på områder<br />
som<br />
ikke anses som høyspesialisert medisin, men som kan innebære en ny måte å<br />
arbeide på eller utvikling av nye metoder. Formålet for nasjonale<br />
kompetansetjenester i<br />
43
spesialisthelsetjenesten er således forskjellig fra formålet for nasjonale og<br />
flerregionale behandlingstjenester.<br />
Nasjonale kompetansetjenester i spesialisthelsetjenesten kan opprettes for en eller<br />
flere sykdomsgrupper, med fokus på hele behandlingskjeden (diagnostikk,<br />
behandling, rehabilitering, opplæring og oppfølging av pasienter og pårørende)<br />
eller deler av denne, på metoder, teknologi og behandlingstiltak. Det vil være<br />
særskilt viktig å ivareta kunnskapssvake områder (for eksempel forebygging og<br />
behandling av rusmisbruk, dobbeltdiagnoser, rehabilitering, muskelskjelettlidelser,<br />
sjeldne lidelser mv), samt vurdere funksjoner ut i fra dagens behov<br />
(for eksempel medisinskfaglige trender).<br />
Oppgaver omfatter forskning, herunder etablering av nasjonale og evt.<br />
internasjonale forskernettverk (inkludert samarbeid med universiteter og<br />
høyskoler), utdanning, formidling av kunnskap og kompetansespredning.<br />
Nasjonale kompetansetjenester skal ved behov selv kunne drive pasientbehandling<br />
tilknyttet virksomheten, samtidig som et sentralt formål for tjenesten er å<br />
understøtte den pasientbehandling som skjer lokalt. En nasjonal<br />
kompetansetjeneste innebærer derfor ikke sentralisering av pasientbehandling.<br />
Departementet er enig i vurderingen fra Nasjonalt råd, og ønsker å legge til rette<br />
for en mest mulig helhetlig regulering av de nasjonale kompetansetjenestene.<br />
Regelverket bør derfor omfatte kompetansetjenestene for sjeldne og lite kjente<br />
diagnoser og funksjonshemminger og nasjonale kompetansetjenester innenfor<br />
behandling av rusmisbrukere, psykisk helse og habilitering/rehabilitering i<br />
spesialisthelsetjenesten.<br />
Gruppen sjeldne og lite kjente diagnoser og funksjonshemminger er uensartet med<br />
store variasjoner når det gjelder behov for tjenester, både i type og omfang.<br />
Samtidig er det mange likhetstrekk knyttet til kunnskap om å leve med en sjelden<br />
tilstand. Departementet ser det som hensiktsmessig å vurdere hvordan<br />
kompetansesentertilbudet til personer med sjeldne og lite kjente<br />
funksjonshemminger bør organiseres i framtida, og vil i denne sammenheng<br />
vurdere Helsedirektoratets forslag om å utrede en organisering av sentrene i ett<br />
nasjonalt kompetansesenter. Departementet tar derfor sikte på å sette i gang en<br />
videre prosess for å komme frem til en hensiktsmessig organisering av<br />
kompetansetjenestetilbudet til personer med sjeldne og lite kjente diagnoser og<br />
funksjonshemminger.<br />
44
Departementet foreslår, som tidligere nevnt, å endre navn fra nasjonale<br />
kompetansesentre for sjeldne og lite kjente diagnoser og funksjonshemminger til<br />
nasjonale kompetansetjenester, i tråd med forslaget fra de regionale<br />
helseforetakene. Departementet mener at de nasjonale kompetansetjenestene som<br />
opprettes for sjeldne og lite kjente diagnoser og funksjonshemminger bør reguleres<br />
på lik linje med øvrige nasjonale kompetansetjenester, og at det bør stilles<br />
tilsvarende krav til opprettelse, rapportering og etablering av referansegruppe(r).<br />
6.2.2.1 Kriterier for godkjenning av nasjonale kompetansetjenester i<br />
spesialisthelsetjenesten<br />
Departementet mener at følgende vilkår må være oppfylt for etablering av en<br />
nasjonal kompetansetjeneste<br />
Det er dokumentert behov for oppbygging og spredning av<br />
kompetanse innenfor området<br />
Sentralisering av kompetansetjenesten til nasjonalt nivå vil bidra<br />
til å utvikle og heve kvaliteten i en helhetlig behandlingskjede<br />
innenfor en rimelig tidshorisont<br />
Sentralisering av kompetansetjenesten vil bidra til økt<br />
kostnadseffektivitet.<br />
Tjenestene må ha et særskilt ansvar for å videreutvikle fagfeltet innenfor den<br />
definerte tjenesten gjennom å ivareta følgende oppgaver:<br />
Formidling av kunnskap og kompetanse innenfor eget fagområde<br />
samt veiledning og rådgivning i forhold til behandling i et helhetlig<br />
pasientforløp til hele helsetjenesten, herunder primærhelsetjenesten<br />
og befolkningen<br />
Forskning og etablering og deltakelse i nasjonale og internasjonale<br />
forskernettverk<br />
Bidra til undervisning innenfor eget fagområde i grunn- videre- og<br />
etterutdanninger.<br />
Departementet foreslår at følgende dokumentasjon må foreligge for å beslutte<br />
lokalisering av en nasjonal kompetansetjeneste:<br />
- Dokumentert kompetanse<br />
45
Tilgang til nødvendig infrastruktur<br />
Forskningskompetanse og etablert forskernettverk/samarbeid nasjonalt<br />
(bl.a. med universiteter og høyskoler) og internasjonalt<br />
Dokumenterte evner til å formidle kunnskap.<br />
Departementet legger til grunn at de regionale helseforetakene skal søke om<br />
godkjenning av nasjonale kompetansetjenester i spesialisthelsetjenesten. I samsvar<br />
med Helsedirektoratets forslag, er det departementets vurdering at Helse- og<br />
omsorgsdepartementet bør fatte vedtak om etablering og eventuell avvikling av<br />
nasjonale kompetansetjenester i spesialisthelsetjenesten. Det foreslås at Helse- og<br />
omsorgsdepartementet skal innhente faglige råd fra Helsedirektoratet før det fattes<br />
vedtak om etablering og avvikling. Helsedirektoratet kan etablere nødvendige fora<br />
eller benytte underliggende etater i sitt arbeid for å sikre god saksbehandling.<br />
Departementet foreslår som tidligere nevnt, og som det fremgår av teksten over, å<br />
endre navn fra nasjonale medisinske kompetansesenterfunksjoner i spesialisthelsetjenesten<br />
til nasjonale kompetansetjenester.<br />
6.2.2.2 Resultatkrav<br />
For å skape et mer dynamisk styringssystem, samt bedre dokumentasjon som<br />
grunnlag for styring av dette området, legges det til grunn at det skal etableres<br />
dokumentasjon og resultatmål for de nasjonale kompetansetjenestene i<br />
spesialisthelsetjenesten. Dette er eksempelvis mål i forhold til<br />
(i) kompetanseoppbygging (forskning, etablering av/deltakelse i nasjonale og<br />
internasjonale forskernettverk),<br />
(ii) formidling av kunnskap<br />
(iii) merverdi i forhold til pasientbehandling/behandlingskjeden,<br />
(iv) bedre nasjonal kostnadseffektivitet og<br />
(v) likeverdig tilgjengelighet til kompetanse.<br />
Det ligger som en implisitt forutsetning for ovennevnte at det etableres gode<br />
dokumentasjonssystemer for funksjonene som grunnlag for å overvåke resultater i<br />
forhold til målsettingene for kompetansetjenestene.<br />
46
6.2.2.3 Faglige referansegrupper<br />
Departementet foreslår en forankring i forskrift av krav til opprettelse av faglige<br />
referansegrupper. Etablering av faglige referansegrupper med representasjon fra<br />
alle de regionale helseforetakene og andre sentrale aktører vurderes som et sentralt<br />
virkemiddel for å bidra til å sikre nasjonal kompetansespredning. En<br />
referansegruppe kan dersom det er hensiktsmessig dekke flere nasjonale<br />
kompetansetjenester.<br />
Årlig rapportering fra de enkelte tjenestene skal være forankret i de faglige<br />
referansegruppene før de oversendes de regionale helseforetakene og deretter<br />
Helsedirektoratet, innen en fastsatt frist.<br />
7 Behov for endring i spesialisthelsetjenesteloven<br />
Når departementet nå foreslår å endre betegnelsene for lands- og flerregionale<br />
funksjoner, nasjonale medisinske kompetansesenterfunksjoner og<br />
kompetansesentre for sjeldne og lite kjente diagnoser og funksjonshemminger til<br />
betegnelsen nasjonale tjenester i spesialisthelsetjenesten, slik det fremgår i<br />
foregående kapittel, må denne navneendringen også gå frem av § 2-3 i<br />
spesialisthelsetjenesteloven som i dag gir hjemmel for å kunne gi forskrift om<br />
lands- og flerregionale funksjoner.<br />
Hjemmelen for å gi forskrift om nasjonale medisinske<br />
kompetansesenterfunksjoner og kompetansesentre for sjeldne og lite kjente<br />
diagnoser og funksjonshemminger i spesialisthelsetjenesteloven § 4-1, navngir<br />
ikke hvilke tjenester bestemmelsen gir hjemmel for å kunne gi forskrifter om, den<br />
gir hjemmel for å kunne gi forskrift om andre typer helseinstitusjoner og<br />
helsetjenester enn sykehus. Denne bestemmelsen er det derfor ikke nødvendig å<br />
foreslå endringer<br />
Ved en endring i spesialisthelsetjenesteloven § 2-3, slik at bestemmelsen gir<br />
hjemmel for å kunne gi forskrift om nasjonale tjenester i spesialisthelsetjenesten,<br />
vil hjemmelen også omfatte de nasjonale kompetansetjenestene som er en del av<br />
det som nå foreslås under fellesbetegnelsen nasjonale tjenester, jf. kapittel 6 andre<br />
avsnitt.<br />
47
8 Økonomiske og administrative konsekvenser<br />
Det er lagt til grunn at endringer i dagens kompetansefunksjoner må håndteres<br />
innenfor de ordinære budsjettprosesser, og finansieres gjennom eksisterende<br />
finansieringsordninger for henholdsvis nasjonale behandlingstjenester og<br />
nasjonale kompetansetjenester. Det antas derfor ikke at forslaget til endringer i<br />
godkjenningsforskriften, slik det er foreslått i det ovenstående, vil føre til<br />
økonomiske og/eller administrative konsekvenser av betydning.<br />
9 Nærmere om forslag til endringer i godkjenningsforskriften<br />
I forslaget til forskrift om godkjenning av sykehus, universitetssykehus og<br />
nasjonale tjenester i spesialisthelsetjenesten, er det kun foretatt redaksjonelle<br />
endringer i de kapitlene som omhandler godkjenning av sykehus og medisinsk<br />
laboratorie- og røntgenvirksomhet.<br />
Som det fremgår i forslaget til forskriftstekst, er dagens bestemmelser som<br />
omhandler godkjenning av sykehus og medisinsk laboratorie- og røntgenvirksomhet<br />
samlet under en ny kapitteloverskrift. kapittel 2 Godkjenning av<br />
sykehus. Det har også vært nødvendig å endre nummerering av dagens<br />
bestemmelser i kapittel 2, da nytt kapittel 2 er en sammenstilling av tidligere<br />
kapittel 2 og 3. Dette innebærer som nevnt ingen materielle endringer i<br />
bestemmelsene som i sin ordlyd er videreført.<br />
I kapittel 3 Godkjenning av universitetssykehus, gjenspeiles de forslagene som<br />
fremgår i pkt. 5.4 om hvilke vilkår som skal kunne stilles til et sykehus for å få<br />
adgang til å benytte betegnelsen universitetssykehus.<br />
Kapittel 4 omhandler godkjenning av nasjonale tjenester i spesialisthelsetjenesten,<br />
og gjenspeiler det som fremgår over i pkt. 6.2.<br />
10 Merknader til noen av bestemmelsene<br />
Til kapittel 2<br />
Dette kapitlet er som omtalt ikke endret innholdsmessig, kun i forhold til å samle<br />
bestemmelsene i ett kapittel med ny overskrift.<br />
48
Til § 3-1. Krav om godkjenning<br />
Bestemmelsen fastslår at ingen kan benytte betegnelsen universitetssykehus uten å<br />
søke om og ha fått en godkjenning fra Helse- og omsorgsdepartementet til å<br />
benytte betegnelsen. Ingen sykehus har fått en formell godkjenning for bruk av<br />
betegnelsen universitetssykehus tidligere, og både de sykehusene som i dag<br />
benytter betegnelsen og andre sykehus som ønsker å kunne benytte betegnelsen<br />
universitetssykehus må derfor søke om slik godkjenning.<br />
Virksomheter som i dag benytter slik betegnelse må derfor, innen en frist som<br />
fastsettes nærmere, søke om slik godkjenning.<br />
Til § 4-1. Formål<br />
En sentralisering av behandlingen til ett eller to steder i landet skal bidra til<br />
helsemessige tilleggsgevinster i form av bedre prognose eller livskvalitet for<br />
pasienten, bedre kvalitet på pasienttilbudet gjennom samling og nasjonal<br />
oppbygging av faglig spisskompetanse og kompetanse (enn dersom behandlingen<br />
var desentralisert), mer likeverdig tilgang til pasientbehandling av høy kvalitet og<br />
bedre kostnadseffektivitet i nasjonal sammenheng.<br />
Formålet med nasjonale kompetansetjenester i spesialisthelsetjenesten er å utvikle<br />
og heve kvaliteten på de leverte tjenestene i en helhetlig behandlingskjede,<br />
herunder å levere dem så kostnadseffektivt som mulig gjennom oppbygging og<br />
spredning av nasjonal kompetanse innenfor en rimelig tidshorisont. Det er et mål å<br />
sikre at kompetansen desentraliseres og spres i hele helsetjenesten, herunder til<br />
primærhelsetjenesten, brukerne og befolkningen. Nasjonale kompetansetjenester<br />
skal både kunne bidra til å sikre kvalitet i bredden og kunnskap om det sjeldne og<br />
det nye. Dette innebærer at nasjonale kompetansesentre også kan omfatte<br />
oppbygging av kompetanse på områder som ikke anses som høyspesialisert<br />
medisin.<br />
Til § 4-2. Godkjenning og avvikling av nasjonale tjenester<br />
De regionale helseforetakene skal søke departementet om opprettelse eller<br />
avvikling av nasjonale tjenester. Helsedirektoratet vil være faglig rådgiver for<br />
departementet, som godkjenner oppretting eller avvikling av nasjonale tjenester.<br />
Helsedirektoratet står fritt til å etablere nødvendige fora eller benytte<br />
underliggende etater samt Nasjonalt råd for kvalitet og prioritering i sitt arbeid.<br />
49
Til § 4-3. Nasjonale- ogflerregionale behandlingstjenester<br />
Bestemmelsen innebærer at helseforetak som ikke er tillagt ansvar for en nasjonal<br />
tjeneste ikke skal drive pasientbehandling eller nasjonal kompetansespredning<br />
innenfor dette fagområdet.<br />
En nasjonal eller flerregionale behandlingstjeneste vil kun dekke den del av<br />
behandlingen som omfatter diagnostikk eller behandling som krever den<br />
spisskompetansen som er etablert ved den nasjonale eller flerregionale<br />
behandlingstjenesten. Annen oppfølging av pasienten skal foregå i de øvrige<br />
delene av helsetjenesten. Samtidig forutsettes det at lands- og flerregionale<br />
behandlingstjenester har et systemansvar for hele sykdomsforløpet — ofte i et<br />
livsløpsperspektiv.<br />
Til § 4-4. Vilkår for godkjenning av nasjonale- og flerregionale<br />
behandlingstjenester<br />
Ved godkjenning vil dokumentasjon av at sentralisering av tjenesten gir en<br />
helsemessig tilleggsgevinst i form av bedre prognose eller livskvalitet ved<br />
sentralisering av behandlingen vektlegges. Dette er ofte relatert til pasientvolum<br />
og sykdommens alvorlighetsgrad og prognose, og vil som hovedregel omfatte<br />
pasienter med rett til nødvendig helsehjelp. Det kan også være relatert til behov<br />
for tverrfaglig kompetanse og/eller spisskompetanse. Sentralisering bør også<br />
vurderes som kostnadseffektivt i nasjonal sammenheng. Potensialet for<br />
helsemessig tilleggsgevinst og kostnadseffektivitet bør så langt som mulig være<br />
dokumentert gjennom kunnskapsoppsummeringer, medisinske metodevurderinger<br />
og kost-nytte vurderinger.<br />
Ved lokalisering av nasjonale tjenester vil departementet vektlegge krav til<br />
kvalitet, fagkompetanse og kostnadseffektivitet. Det vil likevel være en verdi i seg<br />
selv å sikre en rimelig geografisk fordeling av høyspesialisert fagkompetanse.<br />
Følgende dokumentasjon skal foreligge ved søknad om godkjenning:<br />
Dokumentert (tverr)faglig kompetanse som er påkrevd, inkludert<br />
dokumentasjon av forskningsbasert praksis og metodeutvikling<br />
Tilgang til nødvendig infrastruktur<br />
Dokumentert (antatt) pasientvolum<br />
Dokumentasjon knyttet til kostnadseffektivitet<br />
50
- Dokumentasjon av hvordan behandlingen ivaretas i en helhetlig<br />
behandlingskjede.<br />
Til § 4-5. Oppgaver for nasjonale ogllerregionale behandlingstjenester<br />
Viktige oppgaver vil være å sikre overvåkning og oppfølging av<br />
behandlingsresultater (eksempelvis gjennom bruk av dokumentasjonssystemer<br />
herunder nasjonale kvalitetsregistre, biobanker mv), forskning og etablering og<br />
deltakelse i nasjonale og internasjonale forskernettverk, samt spredning av<br />
forskningsresultater og iverksetting av tiltak for å sikre implementering av ny<br />
kunnskap (eksempelvis ved deltakelse i arbeid med utarbeidelse av nasjonale<br />
retningslinjer i regi av Helsedirektoratet). Andre viktige oppgaver omfatter<br />
kompetansespredning til hele helsetjenesten og befolkningen gjennom veiledning,<br />
rådgivning, bidrag i undervisning og kunnskaps- og kompetansespredning.<br />
Det skal iversettes tiltak for å sikre likeverdig tilgang til nasjonale og flerregionale<br />
behandlingstjenester, herunder etablering av faglige referansegrupper. Faglige<br />
referansegrupper skal minst bestå av representanter fra alle de regionale<br />
helseforetakene. Deltakelse fra brukerorganisasjoner og andre aktører skal<br />
vurderes. Årlig rapportering fra den enkelte nasjonale tjeneste skal være forankret<br />
i den faglige referansegruppen før oversendelse til det regionale helseforetaket og<br />
deretter Helsedirektoratet, innen en frist fastsatt av departementet. En faglig<br />
referansegruppe kan eventuelt dekke flere nasjonale og flerregionale<br />
behandlingstjenester. De faglige referansegruppene skal ha en funksjon i forhold<br />
til å følge opp hvilke indikasjoner som inngår i tjenestene, og hvordan rett til<br />
fornyet vurdering kan ivaretas på en likeverdig, hensiktsmessig og<br />
kostnadseffektiv måte innenfor tjenestens ansvarsområde.<br />
Det stilles krav til rapportering i henhold til fastsatte resultatmål. De nasjonale og<br />
flerregionale behandlingstjenesten må kunne dokumentere resultater av de<br />
oppgavene de er tillagt, herunder i hvilken grad de ivaretar krav til likeverdig<br />
tilgjengelighet (eksempelvis geograflsk fordeling av pasientgrunnlaget), kvalitet<br />
og resultater av behandlingen (mål i form av bedreoverlevelse, lengre tid for<br />
tilbakefall av sykdom, varig/tidsbegrenset bedring av livskvalitet, færre<br />
komplikasjoner mv) og kostnadseffektivitet. For flerregionale behandlingstjenester<br />
skal det etableres et nasjonalt forankringspunkt som er ansvarlig for opprettelse av<br />
en faglig referansegruppe og rapportering.<br />
Til § 4-6. Vilkår for å få godkjenning som nasjonal kompetansetjeneste<br />
51
Nasjonale kompetansetjenester kan opprettes for en eller flere sykdomsgrupper,<br />
med fokus på hele behandlingskjeden eller deler av denne, på metoder, teknologi<br />
og behandlingstiltak. Ved godkjenning vil departementet vektlegge at det er<br />
dokumentert behov for oppbygging og spredning av kompetanse innenfor området,<br />
og at dette ut i fra hensyn til kvalitet og kostnadseffektivitet bør sentraliseres, samt<br />
at sentralisering av kompetansetjenesten vil bidra til å utvikle og heve kvaliteten i<br />
en helhetlig behandlingskjede innenfor en rimelig tidshorisont.<br />
Ved beslutning om lokalisering av en nasjonal kompetansetjeneste vil<br />
departementet vektlegge dokumentasjon av kompetanse, tilgang på nødvendig<br />
infrastruktur, forskningskompetanse og deltakelse i formelle<br />
forskernettverk/internasjonalt forskningssamarbeid samt dokumenterte evner til å<br />
formidle kunnskap og kompetansespredning.<br />
Til § 4-7. Oppgaver for nasjonale kompetansetjenester<br />
Viktige oppgaver omfatter forskning og kunnskapsutvikling, herunder etablering<br />
av nasjonale og deltakelse i internasjonale forskernettverk, utdanning og<br />
formidling av kunnskap og kompetanse til hele helsetjenesten, herunder<br />
primærhelsetjenesten, befolkningen, pasienter og pårørende. Etablering av en<br />
nasjonal kompetansetjeneste medfører ikke sentralisering av pasientbehandling,<br />
men nasjonale medisinske kompetansesentre skal likevel ved behov selv kunne<br />
drive pasientbehandling tilknyttet virksomheten. Det understrekes at det er et<br />
sentralt formål at en nasjonal kompetansetjeneste understøtter lokal<br />
pasientbehandling.<br />
Viktige oppgaver vil være å sikre overvåkning og oppfølging av<br />
behandlingsresultater (eksempelvis gjennom bruk av dokumentasjonssystemer<br />
herunder nasjonale kvalitetsregistre, biobanker mv), forskning og etablering og<br />
deltakelse i nasjonale og internasjonale forskernettverk, samt spredning av<br />
forskningsresultater og iverksetting av tiltak for å sikre implementering av ny<br />
kunnskap (eksempelvis ved deltakelse i arbeid med utarbeidelse av nasjonale<br />
retningslinjer i regi av Helsedirektoratet). Andre viktige oppgaver omfatter<br />
kompetansespredning til hele helsetjenesten og befolkningen gjennom veiledning,<br />
rådgivning, bidrag i undervisning og kunnskaps- og kompetansespredning.<br />
Faglige referansegrupper skal minst bestå av representanter fra alle de regionale<br />
helseforetakene. Deltakelse fra brukerorganisasjoner og andre aktører skal<br />
vurderes. Årlig rapportering fra den enkelte nasjonale tjeneste skal være forankret<br />
i den faglige referansegruppen før oversendelse til det regionale helseforetaket og<br />
52
deretter Helsedirektoratet, innen en frist fastsatt av departementet. En faglig<br />
referansegruppe kan eventuelt dekke flere nasjonale kompetansetjenester.<br />
Det stilles krav til rapportering i henhold til fastsatte resultatmål. De nasjonale og<br />
flerregionale behandlingstjenesten må kunne dokumentere resultater av de<br />
oppgavene de er tillagt. Dette vil omfatte dokumentasjon av resultater av<br />
kompetanseoppbygging og kompetansespredning til hele helsetjenesten og<br />
befolkningen, samt merverdi i forhold til pasientbehandling og nasjonal<br />
kostnadseffektivitet.<br />
Forslag til endringer i godkjenningsforskriften<br />
Forslag til endringer i forskrift 18. desember 2001 nr. 1539 om godkjenning<br />
av sykehus og om landsfunksjoner og nasjonale medisinske<br />
kompetansesenterfunksjoner ved sykehus<br />
Forskriftens tittel skal lyde:<br />
Forskrift om godkjenning av sykehus, bruk av betegnelsen<br />
universitetssykehus og nasjonale tjenester i spesialisthelsetjenesten<br />
Fastsatt av Helse- og omsorgsdepartementet (dato) med hjemmel i lov 2. juli 1999 nr. 61 om<br />
spesialisthelsetjenesten m.m. § 2-1 a femte ledd, § 2-3 nr. 1 og § 4-1 andre ledd og f.jerde ledd<br />
Kapittel 1. Virkeområde<br />
§ 1-1. Virkeområde<br />
Forskriften gjelder sykehus, universitetssykehus og nasjonale tjenester.<br />
Kapittel 2. Godkjenning av sykehus<br />
§ 2-1. Krav om godkjenning<br />
Etablering av sykehus må godkjennes av departementet før det kan ytes<br />
helsetjenester, jf. spesialisthelsetjenesteloven 4-1.<br />
53
Sykehus som er omfattet av legefordelingsordningen, jf.<br />
spesialisthelsetjenesteloven § 4-2 skal søke om ny godkjenning ved bygging,<br />
utbygging eller ombygging av sykehus der byggearbeidene er anslått til samlet 500<br />
millioner kroner eller mer. Videre skal det søkes om godkjenning ved endring i<br />
sykehusvirksomhet som vil få vesentlige konsekvenser for andre regionale<br />
helseforetaks tjenestetilbud.<br />
Private sykehus som omfattes av annet ledd, men som ikke mottar<br />
driftstilskudd fra et regionalt helseforetak eller fra staten, skal søke om ny<br />
godkjenning også ved endringer i virksomheten som innebærer utvidelse av<br />
tjenestetilbudet til å omfatte nye medisinske fagområder.<br />
Private sykehus som ikke omfattes av spesialisthelsetjenesteloven § 4-2 om<br />
legefordeling skal søke om ny godkjenning ved endringer i virksomheten som<br />
innebærer utvidelse av tjenestetilbudet til å omfatte nye medisinske fagområder<br />
eller utvidelse av antall senger med mer enn 40% eller med mer enn 10 senger i<br />
forhold til allerede godkjent sengeantall. Opprettelse av mer enn tre nye stillinger i<br />
løpet av to år samlet for radiografer eller legespesialister innen medisinske<br />
laboratoriefag eller radiologi skal forelegges departementet for vurdering av om<br />
opprettelsen innebærer en vesentlig endring som krever ny godkjenning.<br />
Endringer i godkjent sykehus etter bestemmelsene i andre, tredje og fjerde<br />
ledd kan ikke gjennomføres før godkjenning foreligger.<br />
Sykehus som er blitt godkjent før denne forskriftens ikrafttreden skal<br />
fremdeles anses som godkjent.<br />
§ 2-2. Krav til soknaden<br />
Ved søknad om godkjenning etter § 2-1 annet ledd, skal<br />
hovedfunksjonsprogrammet vedlegges søknaden.<br />
§ 2-3. Adgang til å trekke godkjenningen tilbake<br />
Godkjenning kan trekkes tilbake dersom virksomheten ikke drives<br />
forsvarlig. Ved brudd på vilkår knyttet til godkjenningen, kan godkjenningen<br />
trekkes tilbake dersom dette er i samsvar med de alminnelige forvaltningsrettslige<br />
regler om omgjøring.<br />
§ 2-4. Krav til sykehus som driver medisinsk laboratorie- eller rontgenvirksomhet<br />
Med medisinsk laboratorievirksomhet menes medisinsk virksomhet som<br />
analyserer og diagnostiserer prøver og som gir undersøkelser og behandling som<br />
54
krever spesialistkompetanse innen det relevante medisinske laboratoriefag. Med<br />
medisinsk røntgenvirksomhet menes medisinsk virksomhet som gir pasienter<br />
undersøkelse, diagnostikk og behandling som krever spesialistkompetanse i<br />
medisinsk radiologi.<br />
Sykehus som driver medisinsk laboratorie- eller røntgenvirksomhet skal gi<br />
råd og veiledning til rekvirenten om nytte av ulike undersøkelser og delta i<br />
befolkningsundersøkelser som er satt i gang av sentrale helsemyndigheter.<br />
Statlig finansierte sykehus som driver medisinsk laboratorie- og<br />
røntgenvirksomhet skal også delta i forebyggende arbeid og avgi uttalelse i<br />
spørsmål som gjelder hygiene eller infeksjonsmedisin på anmodning fra lokale<br />
eller sentrale helsemyndigheter.<br />
§ 2-5. Pålegg<br />
Departementet kan ved enkeltvedtak pålegge sykehus som er omfattet av<br />
legefordelingsordningen, jf. spesialisthelsetjenesteloven § 4-2 å ha eller avvikle en<br />
eller flere tjenesterer som nevnt i denne forskriftens § 4-2.<br />
Kapittel 3. Godkjenning av bruk av betegnelsen universitetssykehus<br />
§ 3-1. Krav om godkjenning<br />
Det må søkes Helse- og omsorgsdepartementet om godkjenning for å kunne<br />
benytte betegnelsen universitetssykehus.<br />
§ 3-2. Vilkår for å få godkjenning til å kunne benytte betegnelsen<br />
universitetssykehus<br />
Følgende vilkår må være oppfylt for å få godkjenning til å kunne benytte<br />
betegnelsen universitetssykehus:<br />
Sykehuset må være tett integrert med ett eller flere universitet(er) som<br />
uteksaminerer medisinere og annet helsepersonell ved at de<br />
(i) bidrar vesentlig i forskningsbaserte utdanningsløp for<br />
profesjonsutdanningene i medisin og andre helsefaglige utdanninger og<br />
kandidatene har størsteparten av sin praktiske og teoretiske undervisning<br />
ved sykehuset i samarbeid med ett eller flere universitet(er) og<br />
(ii) bidrar vesentlig i doktorgradsutdanningen i de fleste kliniske fag innen<br />
medisin og andre helsefaglige disipliner.<br />
Sykehuset må i tillegg kunne dokumentere at de utfører biomedisinsk og<br />
helsefaglig grunnforskning, translasjonsforskning og klinisk forskning<br />
55
innenfor de fieste kliniske fagområder, og kunne dokumentere<br />
forskningsaktivitet av høy internasjonal kvalitet og bredde.<br />
§ 3-3. Krav om vurdering og anbefaling fra samarbeidsorganet og<br />
Kunnskapsdepartementet<br />
Samarbeidsorganet, som er etablert mellom det regionale<br />
helseforetaket og universitetet (universitetene), skal gi sin vurdering og anbefaling<br />
av søknaden om godkjenning til å kunne benytte betegnelsen universitetssykehus.<br />
Kriteriene slik disse er definert i § 3-2 skal legges til grunn ved vurdering av<br />
søknaden.<br />
Etter at samarbeidsorganet har avgitt sin vurdering og anbefaling skal<br />
saken sendes til Kunnskapsdepartementet for uttalelse før Helse- og<br />
omsorgsdepartementet treffer avgjørelse om godkjenning etter § 3-1.<br />
Kapittel 4. Godkjenning av nasjonale tjenester i spesialisthelsetjenesten<br />
§ 4-1. Formal<br />
Formålet med etablering av nasjonale tjenester er å sikre kvalitet,<br />
likeverdig tilgang til høyspesialisert behandling og effektiv ressursutnyttelse på<br />
nasjonalt nivå.<br />
§ 4-2. Godkjenning og avvikling av nasjonale tjenester<br />
De regionale helseforetakene skal søke departementet om godkjenning av<br />
nasjonale tjenester.<br />
Departementet kan beslutte avvikling av godkjente nasjonale tjenester<br />
dersom ett eller flere vilkår som lå til grunn for godkjenningen ikke lengre er<br />
tilfredsstilt eller det ikke lengre anses hensiktsmessig å opprettholde den nasjonale<br />
tjenesten.<br />
§ 4-3. Nasjonale- og flerregionale behandlingstjenester<br />
Nasjonale behandlingstjenester skal kun etableres ved ett helseforetak i<br />
landet.<br />
Flerregionale behandlingstjenester skal kun etableres ved to helseforetak.<br />
§ 4-4. Vilkår for godkjenning av nasjonale- og flerregionale behandlingstjenester<br />
56
-<br />
-<br />
Ved vedtak om godkjenning av nasjonale- og flerregionale<br />
behandlingstjenester, skal det legges vekt på tilgang til kompetanse og nødvendig<br />
infrastruktur.<br />
For å få godkjenning som en nasjonal eller flerregionale<br />
behandlingstjeneste må sentralisering av behandlingen vurderes å gi:<br />
Helsemessige tilleggsgevinster i form av bedre prognose og livskvalitet<br />
Økt kvalitet og kompetanse<br />
Bedre nasjonal kostnadseffektivitet.<br />
§ 4-5. Oppgaver for nasjonale og fierregionale behandlingstjenester<br />
Nasjonale og flerregionale behandlingstjenester skal ivareta følgende<br />
oppgaver:<br />
Yte helsehjelp til alle pasienter som har behov for den aktuelle<br />
høyspesialiserte behandlingen<br />
Overvåke og formidle behandlingsresultater<br />
Forskning og etablering av forskernettverk<br />
Bidra i undervisning i grunn-, videre- og etterutdanninger<br />
Veiledning, kunnskaps- og kompetansespredning til hele helsetjenesten<br />
Iverksette tiltak for å sikre likeverdig tilgang til nasjonale og<br />
flerregionale behandlingstjenester<br />
Etablere faglige referansegrupper<br />
Årlig rapportering.<br />
§ 4-6. Vilkår for å få godkjenning som nasjonal kompetansetjeneste<br />
Ved beslutning om godkjenning som nasjonal kompetansetjeneste. skal det<br />
legges vekt på tilgang til kompetanse og nødvendig infrastruktur.<br />
For å få godkjenning som nasjonal kompetansetjeneste må sentralisering av<br />
oppbygging og spredning av kompetanse innenfor et fagområde vurderes å gi:<br />
Økt kvalitet i en helhetlig behandlingskjede innenfor en rimelig<br />
tidshorisont<br />
Økt nasjonal kompetanse<br />
Bedre nasjonal kostnadseffektivitet.<br />
§ 4-7. Oppgaver for nasjonale kompetansetjenester<br />
Nasjonale kompetansetjenester skal ivareta følgende oppgaver innenfor sitt<br />
ansvarsområde:<br />
57
--<br />
--<br />
--<br />
-<br />
Bygge opp og formidle kompetanse<br />
Overvåke behandlingsresultater<br />
Forskning og etablering av forskernettverk<br />
Bidra i undervisning i grunn-, videre- og etterutdanninger<br />
Veiledning, kunnskaps- og kompetansespredning til hele helsetjenesten<br />
Iverksetting av tiltak for å sikre likeverdig tilgang til nasjonale<br />
kompetansetjenester<br />
Etablere faglige referansegrupper<br />
Årlig rapportering.<br />
Kapittel 5. Ikraftsetting<br />
§ 5-1. Ikraftsetting<br />
Forskriften trer i kraft fra det tidspunkt departementet bestemmer.<br />
Forslag til endring i lov 2. juli 1999 nr. 61 om spesialisthelsetjenesten m.m.<br />
§ 2-3 skal lyde:<br />
§ 2-3. Departementets bestemmelser om nasjonale tjenester i<br />
spesialisthelsetjenesten og markedsføring av spesialisthelsetjenester<br />
om:<br />
Departementet kan ved forskrift eller i det enkelte tilfelle gi bestemmelser<br />
1. nasjonale tjenester i spesialisthelsetjenesten og<br />
2. markedsføring av tjenester som omfattes av denne loven, herunder forbud<br />
mot visse former for markedsføring.<br />
58
Se vedlagt liste over høringsinstanser<br />
Deres ref<br />
DET KONGELIGE<br />
HELSE- OG OMSORGSDEPARTEMENT<br />
Vår ref Dato<br />
201003174-/TJH (:), .09.2010<br />
Høring - forslag til samleforskrift for psykisk helsevern<br />
Helse- og omsorgsdepartementet sender med dette på høring forslag til ny<br />
samleforskrift for psykisk helsevern. Forskriften vil i hovedsak videreføre gjeldende<br />
bestemmelser for det psykiske helsevernet som i dag fremgår av 11 ulike forskrifter.<br />
Hensikten er å gi en bedre oversikt over regelverket.<br />
Forslaget innebærer først og fremst tekniske og redaksjonelle endringer, men det<br />
foreslås også noen få innholdsmessige endringer. I tillegg har departementet lagt vekt<br />
på å fierne unødvendig duplisering av regelverket, henmder gjengivelse av lovtekst i<br />
forskriften. Det er derfor viktig at forskriften leses i nær sammenheng med psykisk<br />
helsevernloven, samt pasientrettighetsloven og helsepersonelloven.<br />
Helsedirektoratet vil utarbeide et rundskriv med nærmere veiledning om hvordan det<br />
samlede regelverket for det psykiske helsevernet skal forstås etter ikrafttredelsen av<br />
den nye samleforskriften.<br />
Høringsnotatet kan lastes ned fra Helse- og omsorgsdepartementets internettsider på<br />
følgende adresse:<br />
h : www.re 'erin en.no nb de hod dok hoerin er.html?id=1904<br />
Det bes om at høringsuttalelser sendes innen 15. desember 2010 til:<br />
Helse- og omsorgsdepartementet<br />
Postboks 8011 Dep<br />
0030 OSLO<br />
Postadresse Kontoradresse<br />
Postboks 8011 Dep Einar Gerhardsens plass 3<br />
0030 Oslo<br />
Telefon Helserettsavdelingen Saksbehandler<br />
22 24 90 90 Tjaarke Hopen<br />
Org no. TeleLaks 22248719<br />
983 887 406 22 24 27 69
Høringsuttalelser kan også innen samme frist sendes elektronisk til<br />
ostmottak@hod.de .no.<br />
Papirversjon av høringsnotatet kan bestilles per e-post til mos@hod.de .no eller telefon<br />
22 24 87 05.<br />
Med vennlig hilsen<br />
gs .&;',L- 4. -(Cti,2 4(/<br />
Kari Sønderland e.f.<br />
ekspedisjonssjef<br />
Side 2<br />
`. ..-:./1,-..- -:-\--(<br />
T01---, ialirke Hopen<br />
sernorrådgiver
Høringsnotat<br />
Forslag til ny samleforskrift om psykisk helsevern<br />
Hørin sfrist: 15. desember 2010<br />
Helse- o omsor sde artementet<br />
i
1 Innledning 4<br />
2 Bakgrunn 4<br />
3 Gjeldende rett 5<br />
4 Departementets vurderinger og forslag 6<br />
4.1 Samleforskrift — inndeling og oppbygning 6<br />
4.2 Kapittel 1 Innledende bestemmelser 7<br />
4.2.1 Gjeldende rett 7<br />
4.2.2 Forslaget 7<br />
4.3 Kapittel 2 Øyeblikkelig hjelp 7<br />
4.3.1 Gjeldende rett 7<br />
4.3.2 Forslaget 8<br />
4.4 Kapittel 3 Den faglig ansvarlige for vedtak 8<br />
4.4.1 Gjeldende rett 8<br />
4.4.2 Forslaget 8<br />
4.4.3 Kapittel 4 Godkjenning av institusjoner som skal ha ansvar for tvungent<br />
psykisk helsevern 9<br />
4.4.4 Gjeldende rett 9<br />
4.4.5 Forslaget 9<br />
4.5 Kapittel 5 Etablering og gjennomføring av tvungent psykisk helsevern m.m10<br />
4.5.1 Gjeldende rett 10<br />
4.5.2 Forslaget 11<br />
4.6 Kapittel 6 Gjennomføringstiltak 11<br />
4.6.1 Gjeldende rett 11<br />
4.6.2 Forslaget 13<br />
4.7 Kapittel 7 Pasienter i privat forpleining 13<br />
4.7.1 GjeIdende rett 13<br />
4.7.2 Forslaget 14<br />
4.8 Kapittel 8 Kontrollkornmisjonens virksomhet 14<br />
4.8.1 Gjeldende rett 14<br />
4.8.2 Forslaget 15<br />
4.9 Kapittel 9 Sluttbestemmelser 16<br />
4.9.1 Overgangsbestemmelse 16<br />
4.9.2 Ikrafttredelse 16<br />
5 Administrative og økonomiske konsekvenser 16<br />
2
6 Forslag til forskrift 17<br />
6.1 Disposisjon 17<br />
6.2 Utkast til forskrift 21<br />
3
1 Innledning<br />
Helse- og omsorgsdepartementet sender med dette på høring forslag til ny samleforskrift<br />
for psykisk helsevern. Samleforskriften vil i all hovedsak videreføre gjeldende<br />
bestemmelser for det psykiske helsevernet som i dag fremgår av 11 ulike forskrifter.<br />
Hensikten med forslaget er å gi en bedre oversikt over regelverket. Samleforskriften gis<br />
med hjemmel i psykisk helsevernloven og spesialisthelsetjenesteloven.<br />
En samling av 11 forskrifter til en forskrift medfører i første rekke endringsbehov av<br />
redaksjonell og teknisk art, såkalte konsekvensendringer, som i liten grad krever rettslige<br />
eller faglige vurderinger. Eksempler på slike endringer er språklige presiseringer,<br />
begrepsjusteringer og harmonisering av bestemmelser.<br />
Departementet foreslår også tre innholdsmessige endringer av særlig betydning:<br />
Hensyn som kan begrunne midlertidig godkjenning etter § 6 første punktum i<br />
gjeldende forskrift 3. november 2000 nr. 1098 om godkjenning av institusjoner<br />
som skal ha ansvar for tvungent psykisk helsevern. "Særlige hensyn" endres til<br />
"dersom det er nødvendig for å ivareta et forsvarlig tilbud til pasientene", jf. utkast<br />
til samleforskrift § 12 første punktum. Se høringsnotatet side 9-10.<br />
Fristen for når institusjonen senest må sende begjæring om forlengelse av tvungent<br />
psykisk helsevern til kontrollkommisjonen endres fra tre til fire uker, jf. § 9 tredje<br />
ledd tredje punktum i gjeldende forskrift 15. desember 2006 nr. 1424 om<br />
etablering av tvungent psykisk helsevern mv., jf. utkast til samleforskrift § 18<br />
femte ledd annet punktum. Se høringsnotatet side 11.<br />
Ny plikt for den faglig ansvarlige til å gi skriftlig redegjørelse for<br />
kontrollkommisjonen i klagesaker etter psykisk helsevernloven kapittel 3 og klage<br />
på overføringsvedtak etter psykisk helsevernloven § 4-10 og § 5-4, jf. § 2-4 første<br />
ledd i gjeldende forskrift 21. desember 2000 nr. 1408, jf. utkast til samleforskrift §<br />
70 første ledd nytt annet punktum. Se høringsnotatet side 15.<br />
I redigeringsarbeidet har departementet lagt vekt på å f:jerne unødvendig duplisering av<br />
regelverket, herunder gjengivelse av lovtekst i forskriften. Forskriften er ment å gi<br />
bestemmelser som skal utfylle hjemmelsloven. Departementet vil derfor understreke<br />
viktigheten av at samleforskriften leses i nær sammenheng med psykisk helsevernloven,<br />
og også andre sentrale lover slik som pasientrettighetsloven og helsepersonelloven.<br />
På enkelte punkter er lovtekst likevel gjengitt i forskriften der dette anses nødvendig av<br />
pedagogiske hensyn og hensynet til en logisk og helhetlig fremstilling av forskriften.<br />
Helsedirektoratet vil utarbeide et rundskriv med nærmere veiledning om hvordan det<br />
samlede regelverket for det psykiske helsevernet skal forstås etter ikrafttredelsen av den<br />
nye samleforskriften.<br />
2 Bakgrunn<br />
Forskriftene til det psykiske helsevernet regulerer et område som er av<br />
rettsikkerhetsmessig stor betydning da flere av reglene griper inn i enkeltmenneskers liv<br />
4
og selvbestemmelsesrett. Det er derfor svært viktig at disse reglene er lett å finne frem til<br />
og å forstå. Forskriftene fremstår i dag som svært fragmentarisk bygget opp. Forskriftene<br />
dekker for så vidt materielt avgrensede områder, men er likevel tett knyttet sammen. En<br />
samleforskrift vil kunne avhjelpe behovet for større oversikt og gjøre regelverket lettere<br />
tilgjengelig. Brukere av regelverket er aktører i helsetjenesten, pasienter og pårørende,<br />
kontrollkommisjoner og tilsynsmyndigheter.<br />
3 Gjeldende rett<br />
Forskriftsreguleringen av det psykiske helsevernet fremgår i dag av 11 ulike forskrifter.<br />
Åtte av forskriftene er fastsatt med hjemmel i psykisk helsevernloven. Tre av forskriftene<br />
(forskrift om øyeblikkelig hjelp i det psykiske helsevernet, forskrift om pasienter i privat<br />
forpleining i det psykiske helsevernet og forskrift om godtgjøring m.m. til<br />
kontrollkommisjonene i det psykiske helsevernet) er fastsatt med hjemmel i<br />
spesialisthelsetjenesteloven, selv om disse utelukkende omhandler psykisk helsevern. De<br />
11 forskriftene er:<br />
Forskrift 12. januar 2000 nr 1219 om den faglig ansvarlige for vedtak i det<br />
psykiske helsevernet<br />
Forskrift 3. november 2000 nr 1098 om godkjenning av institusjoner som skal ha<br />
ansvar for tvungent psykisk helsevern<br />
Forskrift 24. november 2000 nr 1172 om undersøkelse og behandling uten eget<br />
samtykke<br />
Forskrift 24. november 2000 nr 1173 om bruk av tvangsmidler for å avverge skade<br />
i institusjoner for døgnopphold innenfor det psykiske helsevernet<br />
Forskrift 24. november 2000 nr 1174 om tvungent psykisk helsevern uten<br />
døgnopphold i institusjon<br />
Forskrift 21. desember 2000 nr 1409 om øyeblikkelig hjelp i det psykiske<br />
helsevernet<br />
Forskrift 21. desember 2000 nr 1408 om kontrollkommisjonens virksomhet<br />
Forskrift 21. desember 2000 nr 1407 om pasienter i privat forpleining i det<br />
psykiske helsevernet<br />
Forskrift 13. september 2004 nr 1260 om godtgjøring m.m. til<br />
kontrollkommisjonene i det psykiske helsevernet<br />
Forskrift 15. desember 2006 nr 1423 om bruk av skjerming i institusjoner i det<br />
psykiske helsevernet<br />
Forskrift 15. desember 2006 nr 1424 om etablering av tvungent psykisk helsevern<br />
I tillegg er det fastsatt forskrift om individuell plan som også gjelder for det psykiske<br />
helsevernet, jf. psykisk helsevernloven § 4-1, i tillegg til <strong>kommune</strong>helsetjenesten,<br />
sosialtjenesten og spesialisthelsetjenesten for øvrig, jf. forskrift 23. desember 2004 nr.<br />
1837 om individuell plan etter helselovgivningen og sosialtjenesteloven. Denne<br />
forskriften forblir en egen separat forskrift.<br />
5
Flertallet av de 11 ovennevnte forskriftene regulerer etableringen og ulike sider av en<br />
behandlingssituasjon innenfor det psykiske helsevernet. To av forskriftene regulerer<br />
henholdsvis vedtakskompetanse og godkjenning av behandlingsinstitusjoner, og øvrige to<br />
forskrifter regulerer henholdsvis kontrollkommisjonens virksomhet og godtgjøring.<br />
Ettersom gjeldende forskriftsbestemmelser i all hovedsak videreføres i forslaget til ny<br />
samleforskrift, gis det kun en kort omtale av gjeldende rett i tilknytning til den videre<br />
fremstilling av de ulike kapitlene som foreslås i den nye forskriften.<br />
4 Departementets vurderinger og forslag<br />
4.1 Samleforskrift — inndeling og oppbygning<br />
Målsettingen med samleforskriften er å sørge for en bedre oversikt over regelverket. Det<br />
som i dag utgjør de ulike forskriftene om det psykiske helsevernet, er tatt inn som kapitler<br />
eller avsnitt i forslaget til ny samleforskrift. Avsnitt er markert med romertall. I hvert<br />
kapittel eller avsnitt er strukturen fra de enkelte forskriftene langt på vei beholdt.<br />
Forskrift om etablering av tvungent psykisk helsevern og forskrift om tvungent psykisk<br />
helsevern uten døgnopphold i institusjon er foreslått inntatt som to avsnitt under samme<br />
kapittel.<br />
Videre foreslås det et felles kapittel for gjennomføringstiltak, det som i dag utgjør<br />
forskrift om bruk av skjerming, forskrift om undersøkelse og behandling uten eget<br />
samtykke og forskrift om bruk av tvangsmidler. Dette kapitlet har først et avsnitt med<br />
enkelte fellesbestemmelser, og er deretter inndelt i avsnitt i samsvar med de tre tidligere<br />
forskriftene.<br />
Forskrift om kontrollkommisjonens virksomhet og forskrift om godtgjøring til<br />
kontrollkommisjonene er foreslått inntatt som ulike avsnitt under samme kapittel.<br />
Forslaget til ny samleforskrift har følgende disposisjon:<br />
Kapittel 1 Innledende bestemmelser<br />
Kapittel 2 øyeblikkelig hjelp<br />
Kapittel 3 Den faglig ansvarlige for vedtak<br />
Kapittel 4 Godkjenning av institusjoner som skal ha ansvar for tvungent<br />
psykisk helsevern<br />
Kapittel 5 Etablering og gjennomføring av tvungent psykisk helsevern m.m.<br />
Etablering av tvungent psykisk helsevern<br />
II Tvungent psykisk helsevern uten døgnopphold i institusjon<br />
Kapittel 6 Gjennomføringstiltak<br />
Generelle bestemmelser<br />
II Skjerming<br />
III Undersøkelse og behandling uten eget samtykke<br />
IV Tvangsmidler<br />
Kapittel 7 Pasienter i privat forpleining<br />
Kapittel 8 Kontrollkommisjonens virksomhet<br />
Generelle bestemmelser<br />
II Saksbehandlingsregler i klagesaker<br />
6
III Etterprøving av vedtak uten klage<br />
IV Kontroll med pasientens opphold ved institusjonen<br />
V Godtgjøring m.m.<br />
Kapittel 9 Sluttbestemmelser<br />
4.2 Kapittel 1 Innledende bestemmelser<br />
4.2.1 Gjeldende rett<br />
De fleste forskriftene for det psykiske helsevernet har en egen formålsbestemmelse og en<br />
bestemmelse om virkeområde. Formålet er, i likhet med formålet med psykisk<br />
helsevernloven, først og fremst å sikre et forsvarlig og verdig psykisk helsevern for<br />
pasientene i samsvar med grunnleggende rettssikkerhetsprinsipper. Formålet er ytterligere<br />
konkretisert i hver forskrift i tilknytning til virkeområdet for forskriften.<br />
4.2.2 Forslaget<br />
En sammenslåing av 11 forskrifter til én forskrift innbærer at flere likelydende<br />
bestemmelser kan slås sammen til fti bestemmelse.<br />
I samleforskriften foreslås det en generell formålsbestemmelse som dekker alle områdene<br />
som forskriften regulerer. Det foreslås at formålet med forskriften skal være å sikre et<br />
forsvarlig psykisk helsevern som ivaretar menneskeverdet og grunnleggende<br />
rettssikkerhetsprinsipper. Formålsbestemmelsen har tilnærmet samme ordlyd og innhold<br />
som formålsbestemmelsen i psykisk helsevernloven § 1-1.<br />
Det foreslås ingen generell bestemmelse om virkeområde for samleforskriften. Ettersom<br />
noen av områdene som forskriften regulerer er så vidt ulike, anses det mer hensiktsmessig<br />
at virkeområdet beskrives i tilknytning til det aktuelle kapittel eller avsnitt der det er<br />
behov for en slik bestemmelse.<br />
Departementet foreslår videre en generell bestemmelse om veiledningsplikt for den som<br />
treffer vedtak etter psykisk helsevernloven. Veiledningsplikten gjelder overfor pasienten,<br />
hans eller hennes nærmeste pårørende og offentlig myndighet, og innebærer at det skal gis<br />
informasjon om rettigheter etter psykisk helsevernloven, pasientrettighetsloven,<br />
forvaltningsloven og den nye samleforskriften. Bakgrunnen for forslaget er at det i<br />
eksisterende forskrifter finnes ulike bestemmelser om veiledningsplikt og plikt til å<br />
informere om klagerett mv. For å tydeliggjøre og fremheve veiledningsplikten, foreslår<br />
departementet å samle dette i en egen bestemmelse i samleforskriftens innledningskapittel.<br />
Innholdet i plikten suppleres av bestemmelsene i de enkelte kapitler eller avsnitt.<br />
4.3 Kapittel 2 øyeblikkelig hjelp<br />
4.3.1 Gjeldende rett<br />
Spesialisthelsetjenesteloven § 3-1 annet ledd regulerer spesialisthelsetjenestens plikt til å<br />
yte øyeblikkelig hjelp i det psykiske helsevemet. Plikten er nærmere utdypet i forskrift 21.<br />
desember 2000 nr. 1409 om øyeblikkelig hjelp i det psykiske helsevernet.<br />
7
Plikten til å yte øyeblikkelig hjelp i det psykiske helsevernet gjelder ved institusjoner eller<br />
avdelinger som er særlig utpekt av det regionale helseforetaket til å ivareta denne<br />
oppgaven. En avdeling i forskriftens betydning kan være en døgn- eller dagavdeling eller<br />
en poliklinikk. Bestemmelsene gjelder både pasienter som mottas til frivillig og tvungent<br />
psykisk helsevern.<br />
Forskriften vil også være veiledende for de institusjoner eller avdelinger som faller<br />
utenfor forskriftens direkte virkeområde, men som likevel yter øyeblikkelig hjelp. Selv om<br />
institusjonen eller avdelingen ikke er særskilt utpekt til denne oppgaven, vil<br />
helsepersonellet likevel ha plikt til å yte øyeblikkelig hjelp overfor pasienter som er<br />
innlagt eller <strong>møte</strong>r opp, jf. helsepersonelloven § 7.<br />
4.3.2 Forslaget<br />
Forslaget til kapittel 2 i ny samleforskrift er i hovedsak en videreføring av gjeldende<br />
forskrift 21. desember 2000 nr. 1409 om øyeblikkelig hjelp i det psykiske helsevernet, og<br />
har beholdt strukturen fra denne forskriften.<br />
4.4 Kapittel 3 Den faglig ansvarlige for vedtak<br />
4.4.1 Gjeldende rett<br />
Psykisk helsevernloven § 1-4 første ledd regulerer hvem som kan være faglig ansvarlig for<br />
å treffe vedtak etter psykisk helsevernloven. Bestemmelsen er nærmere utdypet i forskrift<br />
1. desember 2000 nr. 1219 om den faglig ansvarlige for vedtak i det psykiske helsevernet.<br />
Vedtakskompetanse er etter dette tillagt lege som er spesialist i psykiatri eller barne- og<br />
ungdomspsykiatri, eller klinisk psykolog med fordypningsområde i klinisk<br />
voksenpsykologi eller barne- og ungdomspsykologi. Psykologen må dokumentere minst to<br />
års relevant praksis fra aktuell institusjon eller avdeling som er godkjent for å ha ansvar<br />
for tvungent psykisk helsevern, jf. § 3. Faglig ansvar for vedtak om behandling med<br />
legemidler etter psykisk helsevernloven § 4-4 annet ledd bokstav a og § 4-8 annet ledd<br />
bokstav c kan bare innehas av lege.<br />
Den faglig ansvarlige plikter å ha tilfredsstillende kunnskaper i helselovgivningen med<br />
særlig vekt på psykisk helsevernloven, jf. forskriften § 2.<br />
Institusjonen plikter å sørge for en forsvarlig organisering av vedtakskompetent personell,<br />
og utpeker én eller flere faglig ansvarlige, jf. § 4.<br />
Helsedirektoratet kan dispensere fra forskriften når særlige hensyn taler for det, jf. § 5.<br />
Myndighet til å gi slik dispensasjon er i dag delegert til fylkesmannen. Vedtak kan<br />
påklages etter bestemmelsene i forvaltningsloven § 28.<br />
4.4.2 Forslaget<br />
Forslaget til kapittel 3 i ny samleforskrift er i hovedsak en videreføring av gjeldende<br />
forskrift 1. desember 2000 nr. 1219 om den faglig ansvarlige for vedtak i det psykiske<br />
helsevernet, og har beholdt strukturen fra denne forskriften.<br />
8
Departementet foreslår imidlertid å oppheve § 3 i gjeldende forskrift om den faglig<br />
ansvarliges plikt til å ha tilfredsstillende kunnskaper i helselovgivningen. Dette begrunnes<br />
med at bestemmelsen anses som overflødig. Det vises til helsepersonelloven § 4 om at<br />
helsepersonell skal utføre sitt arbeid i samsvar med kravet til faglig forsvarlighet. Dette<br />
omfatter også at helsepersonell skal være faglig oppdatert på helselovgivningen som<br />
berører deres arbeidsfelt.<br />
4.4.3 Kapittel 4 Godkjenning av institusjoner som skal ha ansvar for<br />
tvungent psykisk helsevern<br />
4.4.4 Gjeldende rett<br />
Psykisk helsevernloven § 3-5 stiller krav om godkjenning av institusjoner som kan<br />
anvende eller være ansvarlige for tvungent psykisk helsevern. Formålet er å sikre at det<br />
tvungne vernet etableres ved institusjoner som er faglig og materielt i stand til å gi<br />
pasienten et tilfredsstillende behandlings- og omsorgstilbud. Det vises til det generelle<br />
kravet til forsvarlighet for virksomheter som yter helsehjelp i helsepersonelloven § 16.<br />
Vilkårene for godkjenning er nærmere presisert i forskrift 3. november 2000 nr. 1098 om<br />
godkjenning av institusjoner som skal ha ansvar for tvungent psykisk helsevern.<br />
Forskriften gjelder tilsvarende for avdelinger ved institusjoner hvor det er aktuelt med<br />
egen godkjenning av slike avdelinger, jf. § 2 annet ledd.<br />
I forskriften stilles det krav om kompetent og tilstrekkelig behandlings- og pleiepersonell,<br />
herunder legespesialist i voksenpsykiatri eller barne- og ungdomspsykiatri og<br />
psykologspesialist i klinisk voksenpsykologi eller barne- og ungdomspsykologi, jf. § 5, jf.<br />
tilsvarende i ovennevnte forskrift om den faglig ansvarlige § 3. Videre stilles det krav til<br />
institusjonens eller avdelingens fysiske innretning og utstyrsmessige utrustning, jf. § 4.<br />
Institusjoner eller avdelinger som har ansvar for tvungent psykisk helsevern med<br />
døgnopphold, er forpliktet til å ha en døgnkontinuerlig vaktordning, jf. § 5 tredje ledd.<br />
Godkjente institusjoner eller avdelinger med ansvar for tvungent psykisk helsevern vil for<br />
eksempel kunne være sykehus for psykisk helsevern, avdelinger for psykisk helsevern i<br />
somatiske sykehus, poliklinikker og distriktspsykiatriske sentre. Behandlingsansvaret må<br />
ligge hos den godkjente institusjon eller avdeling.<br />
Godkjenningsmyndighet er Helsedirektoratet, jf. § 7. Hvor særlige hensyn tilsier det, kan<br />
direktoratet gi midlertidig godkjenning til institusjoner som ikke oppfyller kravene etter<br />
forskriften, jf. § 6. Slik godkjenning kan gis for inntil ett år. Vedtak kan påklages til<br />
departementet, jf. § 8.<br />
4.4.5 Forslaget<br />
Forslaget til kapittel 4 i ny samleforskrift er i hovedsak en videreføring av gjeldende<br />
forskrift 3. november 2000 nr. 1098 om godkjenning av institusjoner som skal ha ansvar<br />
for tvungent psykisk helsevern, og har beholdt strukturen fra denne forskriften.<br />
Departementet foreslår imidlertid å presisere hvilket hensyn som kan begrunne midlertidig<br />
godkjenning av institusjoner med ansvar for tvungent psykisk helsevern, men som ikke<br />
oppfyller de nærmere angitte vilkårene i forskriften. Etter gjeldende bestemmelse kan<br />
9
Helsedirektoratet gi midlertidig godkjenning når "særlige hensyn" tilsier det. Etter<br />
departementets vurdering er det uheldig at det i forskriften ikke er gitt føringer for når slik<br />
midlertidig godkjenning kan gis. Erfaringen er at det i dag er et relativt omfattende behov<br />
for å gi midlertidige godkjenninger. I all hovedsak er det kravet til bemanning som ikke er<br />
oppfylt. Av hensynet til behovet for økt rettssikkerhet samt kravet til forsvarlighet,<br />
foreslår departementet at midlertidig godkjenning kun skal kunne gis når dette anses<br />
nødvendig for å ivareta et forsvarlig tilbud til pasientene, se utkast til samleforskrift § 12<br />
første punktum. På denne måten blir det tydeliggjort at for eksempel økonomiske hensyn<br />
eller vanskeligheter med å få besatt aktuelle stillinger, i seg selv ikke er tilstrekkelige<br />
hensyn. Forslaget innebærer således en irmsnevring av muligheten til å dispensere fra<br />
forskriften.<br />
4.5 Kapittel 5 Etablering og gjennomføring av tvungent psykisk<br />
helsevern m.m.<br />
4.5.1 Gjeldende rett<br />
Psykisk helsevernloven kapittel 3 gir bestemmelser om etablering og opphør av tvungent<br />
psykisk helsevern. I forskrift 15. desember 2006 nr. 1424 om etablering av tvungent<br />
psykisk helsevern mv. er det gitt utfyllende bestemmelser. Forskriften regulerer hvordan<br />
etablering og opphør av tvungent psykisk helsevern skal gjennomføres, herunder om<br />
forutgående legeundersøkelse for å bringe på det rene om en person trenger tvungent<br />
psykisk helsevern, offentlig myndighets begjæring om tvungen legeundersøkelse, tvungen<br />
observasjon eller tvungent psykisk helsevern, vedtak om tvungen observasjon eller<br />
tvungent psykisk helsevern, kontrollundersøkelser av den faglige forsvarlige, vedtak om<br />
overføring uten samtykke og opphør av tvungen observasjon eller tvungent psykisk<br />
helsevem.<br />
I henhold til psykisk helsevernloven § 3-5, kan gjennomføringen av tvungent psykisk<br />
helsevern skje med eller uten døgnopphold i institusjon, alt ettersom hva som vil være det<br />
beste for pasienten. I forskrift 24. november 2000 nr. 1174 er det gitt nærmere<br />
bestemmelser om tvungent psykisk helsevern uten døgnopphold i institusjon.<br />
Tvungent psykisk helsevern uten døgnopphold i institusjon kan etableres hvor dette vil<br />
være et bedre alternativ for pasienten enn innleggelse i institusjon. Det skal foretas en<br />
helhetsvurdering av de ulike hensyn som fremgår av forskriften § 3. Slikt vern kan bare<br />
etableres dersom pasienten bor i egen bolig eller har opphold i annen institusjon, og kan<br />
bare omfatte pålegg om frem<strong>møte</strong> til dagbehandling eller poliklinisk behandling.<br />
Dersom pasienten ikke <strong>møte</strong>r til behandling, kan vedkommende om nødvendig avhentes.<br />
Avhentingen skal skje på mest mulig skånsom måte for pasienten, og kan eventuelt skje<br />
med bistand fra <strong>kommune</strong>helsetjenesten eller <strong>kommune</strong>ns sosialtjeneste. I særlige tilfeller<br />
kan bistand fra politiet benyttes, jf. § 7. Dette gjelder i de tilfeller hvor det er nødvendig at<br />
avhentingen gjennomføres med tvang, jf. psykisk helsevernloven § 3-5 tredje ledd siste<br />
punktum.<br />
10
4.5.2 Forslaget<br />
Forslaget til kapittel 5 i ny samleforskrift er i hovedsak en videreføring av gjeldende<br />
forskrift 15. desember 2006 nr. 1424 om etablering av tvungent psykisk helsevern mv. og<br />
forskrift 24. november 2000 nr. 1174 om tvungent psykisk helsevern uten døgnopphold i<br />
institusjon, og har i det vesentlige beholdt strukturen fra disse forskriftene.<br />
Departementet foreslår imidlertid at § 2 første ledd i forskriften om etablering av tvungent<br />
psykisk helsevern, oppheves. Bestemmelsen fastsetter at forutgående legeundersøkelse i<br />
henhold til psykisk helsevernloven § 3-1 kan foretas av lege eller turnuslege med rett til å<br />
utøve legevirksomhet i Norge. Etter departementets vurdering er denne bestemmelsen<br />
overflødig, da det følger av legens lisens hvilke oppgaver vedkommende kan utføre.<br />
Videre foreslås det å oppheve § 6, § 7 første og annet ledd og § 9 første ledd i samme<br />
forskrift da disse bestemmelsene i stor grad er en gjengivelse av lovtekst. § 6 første ledd<br />
angir nærmere regler om tvungen observasjon, og er stort sett gjengitt og forutsatt i<br />
psykisk helsevernloven § 3-2, jf. § 3-7 første ledd. § 6 annet ledd fremgår av ordinære<br />
journalbestemmelser. § 7 første og annet ledd om kontrollundersøkelser av den faglig<br />
ansvarlige fremgår av psykisk helsevernloven § 3-7 første ledd, jf. § 3-3 første ledd og §<br />
4-9. § 9 første ledd er en oppramsing av psykisk helsevernlovens bestemmelser om opphør<br />
av tvungen observasjon eller tvungent psykisk helsevern. Departementet vil understreke<br />
viktigheten av at samleforskriften leses i nær sammenheng med psykisk helsevernloven,<br />
og også andre sentrale lover slik som pasientrettighetsloven og helsepersonelloven.<br />
Helsedirektoratet vil utarbeide et rundskriv med nærmere veiledning om hvordan det<br />
samlede regelverket for det psykiske helsevernet skal forstås.<br />
Fristen for når institusjonen senest må sende begjæring til kontrollkommisjonen om<br />
samtykke til forlengelse av tvungent psykisk helsevern utover ett år, jf. forskriften om<br />
etablering av tvungent psykisk helsevern § 9 tredje ledd siste setning, foreslås utvidet fra<br />
tre til fire uker, se utkast til samleforskrift § 18 femte ledd siste setning. Forslaget er<br />
begrunnet i behovet for økt saksbehandlingstid for kontrollkommisjonene. Forslaget<br />
innebærer at institusjonene må være tidligere ute med å sende slik begjæring til<br />
kontrollkommisjonene. Dette anses å være en fordel for pasientene, og det er vanskelig å<br />
se at endringen vil medføre noen nevneverdig ulempe for institusjonene.<br />
I bestemmelsen om avhenting i forskriften om tvungent psykisk helsevern uten<br />
døgnopphold § 7, foreslår departementet å presisere at der det er behov for bruk av fysisk<br />
makt i forbindelse med avhentingen, skal bistand fra politiet benyttes, se utkast til<br />
samleforskrift § 26 første ledd siste setning. Dette er i samsvar med gjeldende<br />
retningslinjer. Av rettsikkerhetsmessige hensyn, ønsker departementet å innta<br />
presiseringen i forskriften.<br />
4.6 Kapittel 6 Gjennomforingstiltak<br />
4.6.1 Gjeldende rett<br />
I psykisk helsevernloven kapittel 4 er det gitt bestemmelser om gjennomføring av psykisk<br />
helsevern. Dette omfatter blant annet bestemmelser om skjerming, behandling uten eget<br />
samtykke, forbindelse med omverdenen, undersøkelse av rom og eiendeler, beslag,<br />
urinprøve og bruk av tvangsmidler i institusjon for døgnopphold.<br />
11
Som det fremgår, kan gjennomføringen av det psykiske helsevernet omfatte bruk av tvang.<br />
Tvangsbruk er svært inngripende i enkeltmenneskers integritet og selvbestemmelsesrett,<br />
og skal derfor innskrenkes til det strengt nødvendige i samsvar med menneskerettighetene,<br />
herunder Den europeiske menneskerettighetskonvensjon (EMK), grunnleggende<br />
rettssikkerhetsprinsipper og forsvarlighetskrav, jf. psykisk helsevernloven § 1-1 og § 4-2.<br />
Det skal så langt det er mulig tas hensyn til pasientens syn på slike tiltak, jf. § 4-2, jf. også<br />
pasientrettighetsloven § 3-1 om pasientens rett til å medvirke ved gjennomføring av<br />
helsehjelpen. Det kan bare benyttes tiltak som gir en så gunstig virkning at den klart<br />
oppveier ulempene med tiltaket, jf. loven § 4-2.<br />
Psykisk helsevernlovens bestemmelser om skjerming, behandling uten eget samtykke og<br />
bruk av tvangsmidler er supplert av henholdsvis forskrift 15. desember 2006 nr. 1423 om<br />
bruk av skj erming i institusjoner i det psykiske helsevernet, forskrift 24. november 2000<br />
nr. 1172 om undersøkelse og behandling uten eget samtykke og forskrift 24. november<br />
2000 nr. 1173 om bruk av tvangsmidler for å avverge skade i institusjoner for<br />
døgnopphold i det psykiske helsevernet.<br />
Skjerming innebærer at pasienten holdes helt eller delvis atskilt fra medpasienter og fra<br />
personell som ikke deltar i undersøkelse og behandling av og omsorg for pasienten.<br />
Hovedvilkåret for skjermingstiltak er at pasienten har en psykisk tilstand eller utagerende<br />
atferd som gjør skjerming nødvendig, jf. psykisk helsevernloven § 4-3 og gjeldende<br />
forskrift § 5. Skjerming skal således være begrunnet i behandlingsmessige hensyn eller i<br />
hensynet til andre pasienter. Behandlingsmessige hensyn vil blant annet kunne foreligge<br />
dersom det er nødvendig å begrense pasientens sanseinntrykk, pasienten er kataton, eller i<br />
situasjoner hvor pasienten utviser tiltagende uro eller angst og tiltaket vurderes å kunne<br />
motvirke forverring av pasientens tilstand. Det er ikke tilstrekkelig at pasienten lider av en<br />
uro som må anses vanlig ved etablering av tvungent psykisk helsevem. Hensynet til andre<br />
pasienter kan danne grunnlag for skjerming når pasientens oppførsel er svært forstyrrende,<br />
plagsom eller uheldig for andre pasienter. Det kreves ikke at pasienten utgjør en fare for<br />
andre pasienter.<br />
Skjermingstiltak kan gjennomføres både med hensyn til frivillig innlagte pasienter og<br />
pasienter under tvungent psykisk helsevern. Det skal i alle tilfeller fattes vedtak om<br />
skjerming dersom skjerming opprettholdes utover 24 timer, jf. psykisk helsevernloven §<br />
4-3 annet ledd og gjeldende forskrift § 6. Dersom pasienten overføres til skjermet enhet<br />
eller liknende og dette innebærer en betydelig endring av vedkommendes omgivelser eller<br />
bevegelsesfrihet, skal det treffes vedtak dersom skjerming opprettholdes ut over 12 timer.<br />
Vedtaket fattes av den faglig forsvarlige, og kan påklages til kontrollkommisjonen.<br />
Undersøkelse og behandling som pasienten ikke har samtykket til, kan bare vedtas,<br />
igangsettes og gjennomføres dersom tiltaket med stor sannsynlighet kan føre til<br />
helbredelse eller vesentlig bedring av pasientens tilstand, eller at pasienten unngår en<br />
vesentlig forverring av sykdommen, jf. psykisk helsevernloven § 4-4 fjerde ledd siste<br />
setning og gjeldende forskrift § 4. Før vedtak kan treffes, må det være forsøkt å oppnå<br />
samtykke til undersøkelsen eller behandlingen, med mindre det er åpenbart at samtykke<br />
ikke kan eller vil bli gitt. Det skal alltid vurderes om det kan tilbys andre frivillige tiltak<br />
som alternativ til undersøkelse og behandling uten eget samtykke. Vedtak om behandling<br />
uten eget samtykke kan først treffes etter at pasienten har vært tilstrekkelig undersøkt, jf.<br />
psykisk helsevernloven § 4-4 fierde ledd første punktum og gjeldende forskrift § 5.<br />
12
Pasienten kan bare undergis slik undersøkelse og behandling uten eget samtykke som klart<br />
er i overensstemmelse med faglig anerkjent metode og forsvarlig klinisk praksis og som<br />
ikke innebærer et alvorlig inngrep, jf. psykisk helsevernloven § 4-4 første og annet ledd.<br />
Det er likevel gjort unntak for behandling med legemidler og behandling med<br />
ernæringstilførsel, jf. loven § 4-4 annet ledd bokstav a og b, selv om disse<br />
behandlingstiltakene er å anse som et alvorlig inngrep. Vedtak om undersøkelse og<br />
behandling uten eget samtykke fattes av den faglig forsvarlige, og kan påklages til<br />
fylkesmannen.<br />
Tvangsmidler er ekstraordinære tiltak og kan bare brukes når det er uomgjengelig<br />
nødvendig for å hindre pasienten i å skade seg selv eller andre, eller for å avverge<br />
betydelig skade på bygninger, klær, inventar eller andre ting, og når lempeligere midler<br />
har vist seg å være åpenbart forgjeves eller utilstrekkelige, jf. psykisk helsevernloven § 4-<br />
8 og gjeldende forskrifl § 5. Det er ikke tillatt å bruke tvangsmidler i behandlingsøyemed.<br />
Som tvangsmidler regnes mekaniske tvangsmidler som hindrer pasientens<br />
bevegelsesfrihet, herunder belte, sengebelte, håndrem, fotrem, spesialtrøye samt<br />
skadeforebyggende spesialklær, kortvarig anbringelse bak låst eller stengt dør uten<br />
personell til stede (isolering), enkeltstående bruk av korttidsvirkende legemidler i<br />
beroligende eller bedøvende hensikt, samt kortvarig fastholding, jf. psykisk<br />
helsevernloven § 4-8 annet ledd og gjeldende forskrift § 3. Vedtak om bruk av<br />
tvangsmidler fattes av den faglig forsvarlige, og kan påklages til kontrollkommisjonen.<br />
4.6.2 Forslaget<br />
Forslaget til kapittel 6 i ny samleforskrift er i hovedsak en videreføring av gjeldende<br />
forskrift 15. desember 2006 nr. 1423 om bruk av skjerming i institusjoner i det psykiske<br />
helsevernet, forskrift 24. november 2000 nr. 1172 om undersøkelse og behandling uten<br />
eget samtykke og forskrift 24. november 2000 nr. 1173 om bruk av tvangsmidler for å<br />
avverge skade i institusjoner for døgnopphold i det psykiske helsevemet.<br />
Departementet foreslår at forskriftene inngår som avsnitt under samme kapittel om<br />
gjennomføringstiltak på bakgrunn av forskriftenes tematiske innhold. Med<br />
gjennomføringstiltak menes tiltak som iverksettes etter kapitlet for gjennomføring av<br />
psykisk helsevern, jf. psykisk helsevernloven kapittel 4, jf. forslag til<br />
definisjonsbestemmelse i utkastet til samleforskrift § 27.<br />
Strukturen fra forskriftene er langt på vei beholdt. Departementet foreslår imidlertid at<br />
felles bestemmelser om pasientens rett til medvirkning, vedtak, klage, klagebehandling og<br />
registrering av vedtak samles i et eget avsnitt innledningsvis i kapitlet. Formålet er å<br />
harmonisere regelverket slik at saksbehandling i størst mulig grad blir lik, uavhengig av<br />
hvilket gjennomføringstiltak som iverksettes.<br />
4.7 Kapittel 7 Pasienter i privat forpleining<br />
4.7.1 Gjeldende rett<br />
Spesialisthelsetjenesteloven § 8-3 regulerer de regionale helseforetakenes plikt til å<br />
opprettholde ordningen med privat forpleining. Dette betyr at forpleiningskontrakter som<br />
13
le inngått mellom fylkes<strong>kommune</strong>n og private forpleiere med hjemmel i lov om psykisk<br />
helsevern 28. april 1961 nr. 2, fortsatt skal gjelde, men slik at ansvaret for kontraktene er<br />
overtatt av de regionale helseforetakene. Gjennomføringen av ordningen er nærmere<br />
regulert i forskrift 21. desember 2000 nr. 1407 om pasienter i privat forpleining i det<br />
psykiske helsevernet. Forskriften gjelder for pasienter i privat forpleining i henhold til<br />
kontrakter inngått før 1. januar 2001. Forpleiningskontrakter inngått etter dette tidspunktet<br />
reguleres ikke av forskriften. Slike kontrakter må gjennomføres etter de alminnelige<br />
bestemmelsene i spesialisthelsetjenesteloven og psykisk helsevernloven.<br />
Forskriften er ment å sikre at de pasienter som befant seg i privat forpleining ved<br />
tidspunktet for spesialisthelsetjenestelovens ikrafttredelse 1. januar 2001, og som ønsket å<br />
forbli under slik forpleining, gis forsvarlig behandling, omsorg og pleie. Forskriften<br />
oppstiller derfor enkelte minimumskrav til forpleiningen, herunder undersøkelse og<br />
behandling i samsvar med pasientens behov, enerom av tilfredsstillende størrelse med<br />
tilgang til stue, kjøkken, bad og toalett, og et tilrettelagt aktivitetstilbud, jf. § 3. Det er<br />
ikke tillatt å bruke tvangsmidler eller andre restriktive tiltak, jf. § 7 første ledd.<br />
Forpleierens plikter er nærmere beskrevet i §§ 5, 6 og 7 annet ledd. I tillegg skal pasienten<br />
være under faglig oppfølging av den ansvarlige institusjon eller den lege som har ansvaret<br />
for pasienten, for å påse at forpleiningsstedet oppfyller kravet til forsvarlig tjeneste, jf. §<br />
8. Kontrollkommisjonen fører kontroll med pasienter i privat forpleining, jf. § 9.<br />
4.7.2 Forslaget<br />
Forslaget til kapittel 7 i ny samleforskrift er i hovedsak en videreføring av gjeldende<br />
forskrift 21. desember 2000 nr. 1407 om pasienter i privat forpleining i det psykiske<br />
helsevernet, og har beholdt strukturen fra denne forskriften.<br />
4.8 Kapittel 8 Kontrollkommisjonens virksomhet<br />
4.8.1 Gjeldende rett<br />
Psykisk helsevernloven kapittel 6 regulerer kontrollkommisjonens virksomhet. I tillegg er<br />
det gitt utfyllende bestemmelser i forskrift 21. desember 2000 nr. 1408 om<br />
kontrollkommisjonens virksomhet. Bestemmelser om godtgjøring m.m. til<br />
kontrollkommisjonene fremgår av forskrift 13. september 2004 nr. 1260.<br />
Kontrollkommisjonene skal sikre et forsvarlig tilsyn med pasientenes velferd og føre den<br />
kontroll som den finner nødvendig, jf. psykisk helsevemloven § 6-1 annet ledd.<br />
Kontrollkommisjonen kan ta opp saker etter eget initiativ eller etter henvendelse fra<br />
pasienten, hans eller hennes nærmeste pårørende eller personalet. Finner kommisjonen<br />
forhold som den vil påpeke, skal dette tas opp med den faglige ansvarlige og eventuelt<br />
Helsetilsynet i fylket. Kontrollkommisjonen er også klageorgan for de fleste vedtak etter<br />
psykisk helsevernloven.<br />
Kontrollkommisjonen er uavhengig i sin virksomhet, jf. psykisk helsevernloven § 6-3, og<br />
skal prøve alle sider av saken, både saksbehandlingen, rettsanvendelsen og den<br />
forvaltningsmessige skjønnsutøvelsen, jf. loven § 6-4 femte ledd. Kommisjonen skal ledes<br />
av en jurist som er kvalifisert til å gjøre tjeneste som dommer, og ellers bestå av en lege<br />
14
og to andre medlemmer, jf. loven § 6-2. Av de to sistnevnte skal det oppnevnes en person<br />
som representerer brukersiden. Reglene om inhabilitet i domstolloven kapittel 6 gjelder<br />
tilsvarende for kontrollkommisjonens medlemmer, jf. psykisk helsevernloven § 6-4<br />
syvende ledd tredje punktum.<br />
Særlige saksbehandlingsregler ved kontrollkommisjonens overprøving av vedtak om<br />
tvungen observasjon, etablering, opprettholdelse eller opphør av tvungent psykisk<br />
helsevern fremgår av loven § 6-4. I tillegg er det som nevnt gitt ytterligere bestemmelser<br />
om kontrollkommisjonens virksomhet i forskrift, herunder regler om<br />
kontrollkommisjonens <strong>møte</strong>r, plikt til å føre protokoll over virksomheten,<br />
rapporteringsplikt til Helsedirektoratet og fylkesmannen, saksbehandlingsregler for alle<br />
klagesaker, regler for etterprøving av vedtak utenom klagesaker og regler om<br />
kommisjonens kontroll med pasientens opphold ved institusjonen.<br />
4.8.2 Forslaget<br />
Forslaget til kapittel 8 i ny samleforskrift er i hovedsak en videreføring av gjeldende<br />
forskrift 21. desember 2000 nr. 1408 om kontrollkommisjonens virksomhet og forskrift<br />
13. september 2004 nr. 1260 om godtgjøring m.m. til kontrollkommisjonene i det psykiske<br />
helsevernet. Strukturen fra forskriftene er beholdt ved at kapitlet er inndelt i avsnitt.<br />
Det foreslås imidlertid å oppheve § 1-4 i forskriften om kontrollkommisjonens<br />
virksomhet, da derme bestemmelsen er en gjengivelse av lovtekst. Bestemmelsen fastsetter<br />
at reglene om inhabilitet i domstolloven kapittel 6 gjelder tilsvarende for<br />
kontrollkommisjonens medlemmer. Slik bestemmelse fremgår av psykisk helsevernloven<br />
§ 6-4 syvende ledd tredje punktum.<br />
Videre foreslår departementet å fastsette en plikt for den faglig ansvarlige til å gi en<br />
skriftlig redegjørelse for kontrollkommisjonen i alle klagesaker etter psykisk<br />
helsevernloven kapittel 3 og ved klage på overføringsvedtak etter psykisk helsevernloven<br />
§ 4-10 og § 5-4, se utkast til samleforskrift § 70 første ledd annet punktum. I gjeldende<br />
forskrift om kontrollkommisjonens virksomhet § 2-4 første ledd, har kontrollkommisjonen<br />
adgang til å be om en slik redegjørelse. I sine tilbakemeldinger til Helsedirektoratet, har<br />
kontrollkommisjonene imidlertid uttrykt at en slik pliktbestemmelse er et nødvendig tiltak<br />
overfor faglige ansvarlige som eventuelt ikke belyser saken godt nok. Det vises også til<br />
Evaluering av kontrollkomrnisjonene i psykisk helsevern IS-1338 side 40, hvor det blant<br />
annet fremgår at kontrollkommisjonenes "viktigste aktiviteter for å opplyse saken er å lese<br />
redegjørelse fra den faglig ansvarlige, gjennomgå pasientjournalen, og kontakte pasientens<br />
advokat samt den faglig ansvarlige for vedtak". Forslaget vil kunne medføre noe<br />
merarbeid for den faglig ansvarlige. Etter departementets vurdering bør imidlertid<br />
hensynet til en forsvarlig saksopplysning veie tyngst.<br />
Ved kontrollkommisjonens behandling av klagesaker, følger det av psykisk<br />
helsevernloven § 6-4 syvende ledd første punktum at vedtak skal treffes av fulltallig<br />
kommisjon. Departementet foreslår å presisere et tilsvarende krav ved<br />
kontrollkommisjonens prøving av vedtak uten klage etter tre måneder og ved<br />
kontrollkommisjonens behandling av begjæring om samtykke til at tvungent psykisk<br />
helsevern skal ha varighet utover ett år, se utkast til samleforskrift §§ 76 og 77. I disse<br />
tilfellene skal kommisjonen blant annet vurdere om vilkårene for tvungent psykisk<br />
15
helsevern er til stede. Av rettssikkerhetsmessige hensyn bør det sikres at også disse<br />
vedtakene treffes av fulltallig kommisjon. Departementet er kjent med at fulltallighet<br />
allerede er vanlig praksis i flere kommisjoner.<br />
4.9 Kapittel 9 Sluttbestemmelser<br />
4.9.1 Overgangsbestemmelse<br />
Endringen i vilkåret for midlertidig godkjenning av institusjoner som skal ha ansvar for<br />
tvungent psykisk helsevern, se utkast til samleforskrift § 12, nødvendiggjør en<br />
overgangsbestemmelse for søknader som mottas før samleforskriftens ikrafttredelse. Det<br />
foreslås at endringen skal gjøres gjeldende for nye søknader, og at midlertidige<br />
godkjenninger som er gitt før forskriftens ikrafttredelse, gjelder ut den tidsfristen som er<br />
fastsatt i godkjenningen, se utkast til samleforskrift § 88.<br />
4.9.2 Ikrafttredelse<br />
Departementet tar sikte på at den nye samleforskriften vil tre i kraft i begynnelsen av<br />
2011.<br />
5 Administrative og økonomiske konsekvenser<br />
Forslaget til ny samleforskrift for psykisk helsevern vil i all hovedsak videreføre<br />
gjeldende bestemmelser for det psykiske helsevernet som i dag fremgår av 11 ulike<br />
forskrifter. Hensikten med forslaget er å gi en bedre oversikt over regelverket. Brukere av<br />
regelverket er aktører i helsetjenesten, pasienter og pårørende, kontrollkommisjoner og<br />
tilsynsmyndigheter.<br />
Etter departementets vurdering vil samleforskriften ikke ha nevneverdige administrative<br />
eller økonomiske konsekvenser for helsetjenesten eller forvaltningen for øvrig.<br />
16
6 Forslag til forskrift<br />
6.1 Disposisjon<br />
Forskrift om etablering og gjennomforing av psykisk helsevern m.m.<br />
Kapittel 1 Innledende bestemmelser<br />
§ 1 Formål<br />
§ 2 Veiledningsplikt<br />
Kapittel 2 Øyeblikkelig hjelp<br />
§ 3 Virkeområde<br />
§ 4 Plikt til å yte øyeblikkelig hjelp<br />
§ 5 Ansvar for behandling<br />
Kapittel 3 Den faglig ansvarlige for vedtak<br />
§ 6 Den faglig ansvarlige for vedtak<br />
§ 7 Forsvarlig organisering av vedtakskompetanse<br />
Kapittel 4 Godkjenning av institusjoner som skal ha ansvar for tvungent<br />
psykisk helsevern<br />
§ 8 Virkeområde<br />
§ 9 Formelle krav<br />
§ 10 Materielle krav<br />
§ 11 Krav til bemanning<br />
§ 12 Midlertidig godkjenning<br />
§ 13 Godkjenningsmyndighet<br />
§ 14 Klage<br />
Kapittel 5 Etablering og gjennomføring av tvungent psykisk helsevern m.m.<br />
Etablering av tvungent psykisk helsevern<br />
§ 15 Legeundersøkelse i henhold til psykisk helsevernloven § 3.-1<br />
§ 16 Vedtak om tvungen legeundersøkelse, klage og delegasjon<br />
§ 17 Begjæring om tvungen legeundersøkelse, tvungen observasjon eller tvungent<br />
psykisk helsevern<br />
§ 18 Vedtak om tvungen observasjon eller tvungent psykisk, underretning, klage og<br />
opphør<br />
17
§ 19 Kontrollundersøkelser<br />
§ 20 Vedtak om overføringer, jf. psykisk helsevernloven § 4- 10 og § 5-4<br />
II Tvungent psykisk helsevern uten døgnopphold i institusjon<br />
§ 21 Hva tvungent psykisk helsevern uten døgnopphold i institusjon kan omfatte<br />
§ 22 Vilkår for etablering av tvungent psykisk helsevern uten døgnopphold i institusjon<br />
§ 23 Kontaktperson<br />
§ 24 Samarbeid med helsetjenesten og sosialtjenesten i <strong>kommune</strong>n<br />
§ 25 Samarbeid med pasientens pårørende<br />
§ 26 Avhenting<br />
Kapittel 6 Gjennomføringstiltak<br />
Generelle bestemmelser<br />
§ 27 Definisjon<br />
§ 28 Pasientens rett til medvirkning<br />
§ 29 Vedtak om gjennomføringstiltak<br />
§ 30 Klage<br />
§ 31 Klagebehandling<br />
§ 32 Registrering av vedtak om skjerming, behandling uten eget samtykke og bruk av<br />
tvangsmidler<br />
II Skjerming<br />
§ 33 Virkeområde<br />
§ 34 Definisjon<br />
§ 35 Skjermingens innhold<br />
§ 36 Vilkår for skjerming, jf. psykisk helsevernloven § 4-3<br />
§ 37 Vedtak om skjerming<br />
§ 38 Gjennomføring av skjerming<br />
III Undersøkelse og behandling uten eget samtykke<br />
§ 39 Virkeområde<br />
§ 40 Vilkår for undersøkelse og behandling uten eget samtykke, jf. psykisk<br />
helsevernloven § 4-4<br />
§ 41 Nærmere om undersøkelsen<br />
§ 42 Vedtak om behandling uten eget samtykke<br />
§ 43 Gjennomføring av behandlingstiltak<br />
§ 44 Gjennomføring av behandling med legemidler<br />
§ 45 Gjennomføring av behand1ing med ernæringstilførsel uten eget samtykke<br />
IV Tvangsmidler<br />
§ 46 Virkeområde<br />
§ 47 Definisjon<br />
18
§ 48 Vilkår for bruk av tvangsmidler, jf. psykisk helsevernloven § 4-8<br />
§ 49 Vedtak om bruk av tvangsmidler<br />
§ 50 Gjennomføring av bruk av tvangsmidler<br />
Kapittel 7 Pasienter i privat forpleining<br />
§ 51 Virkeområde<br />
§ 52 Krav til privat forpleining<br />
§ 53 Forpleiningskontrakt<br />
§ 54 Forpleierens plikter<br />
§ 55 Taushetsplikt<br />
§ 56 Forbud mot restriktive tiltak<br />
§ 57 Faglig oppfølging<br />
§ 58 Kontrollkommisjonen<br />
§ 59 Innberetninger<br />
Kapittel 8 Kontrollkommisjonens virksomhet<br />
Generelle bestemmelser<br />
§ 60 Virkeområde<br />
§ 61 Kontrollkommisjonens ansvarsområde<br />
§ 62 Taushetsplikt<br />
§ 63 Møter<br />
§ 64 Protokoll<br />
§ 65 Rapportering<br />
§ 66 Kontrollkommisjonens tilgang på opplysninger<br />
§ 67 Meddelelser til pasienten<br />
II Saksbehandlingsregler i klagesaker<br />
§ 68 Virkeområde<br />
§ 69 Klagefrister<br />
§ 70 Redegjørelse fra den faglig ansvarlige for vedtak<br />
§ 71 Informasjon til pasienten<br />
§ 72 Sakens opplysning<br />
§ 73 Kontrollkommisjonens vedtak<br />
§ 74 Pasientens rett til å være til stede<br />
III Etterprøving av vedtak uten klage<br />
§ 75 Dokumentkontroll<br />
§ 76 Etterprøving etter tre måneder<br />
§ 77 Samtykke til forlengelse av tvungent psykisk helsevern<br />
§ 78 Frivillig psykisk helsevern for barn som er fylt 12 år<br />
§ 79 Begjæring om samtykke til å være undergitt reglene om tvungent psykisk helsevem<br />
IV Kontroll med pasientens opphold ved institusjonen<br />
19
§ 80 Besøk<br />
§ 81 Om kontrollen<br />
V Godtgjøring m.m.<br />
§ 82 Omfang<br />
§ 83 Satser<br />
§ 84 Beregning av timeantall<br />
§ 85 Tapt arbeidsfortjeneste<br />
§ 86 Reisegodtgjøring<br />
§ 87 Regnskapsrapport og årsregnskap<br />
Kapittel 9 Sluttbestemmelser<br />
§ 88 Overgangsbestemmelse<br />
§ 89 Ikrafttredelse<br />
20
6.2 Utkast til forskrift<br />
Forskrift om etablering og gjennomføring av psykisk helsevern m.m.<br />
Fastsatt ved kgl.res. med hjemmel i lov 2. juli 1999 nr. 62 om etablering og<br />
gjennomføring av psykisk helsevern §§ 1-3, 1-4, 3-1, 3-5, 3-6, 3-10, 4-3, 4-4, 4-8, 4-9, 5-9<br />
og 6-5 og lov 2. juli 1999 nr. 61 om spesialisthelsetjenesten m.m. §§ 3-1, 5-4 og 8-3.<br />
Fremmet av Helse- og omsorgsdepartementet.<br />
Kapittel 1 Innledende bestemmelser<br />
§ 1 Formål<br />
Formålet med forskriften er å sikre et forsvarlig psykisk helsevern med<br />
utgangspunkt i pasientens behov og respekt for menneskeverdet. Forskriften skal sikre at<br />
etablering, gjennomføring og opphør av psykisk helsevem skjer på en forsvarlig måte i<br />
samsvar med grunnleggende rettsikkerhetsprinsipper.<br />
§ 2 Veiledningsplikt<br />
Den som treffer vedtak etter psykisk helsevernloven plikter å sørge for at pasienten og<br />
hans eller hennes nærmeste pårørende får nødvendig informasjon om sine rettigheter,<br />
herunder rettigheter etter psykisk helsevernloven, pasientrettighetsloven, forvaltningsloven og<br />
denne forskriften. Veiledningsplikten gjelder tilsvarende overfor offentlige myndigheter der<br />
disse har rettigheter etter psykisk helsevernloven.<br />
Kapittel 2 øyeblikkelig hjelp<br />
§ 3 Virkeområde<br />
Kapitlet gjelder ved mottak til undersøkelse og/eller behandling av pasienter i<br />
helseinstitusjon eller avdeling som i medhold av spesialisthelsetjenesteloven § 3-1 annet ledd<br />
har plikt til å motta pasient som trenger øyeblikkelig hjelp i det psykiske helsevernet. Kapitlet<br />
gjelder også ved mottak til øyeblikkelig hjelp uten pasientens samtykke, jf. psykisk<br />
helsevernloven kapittel 3.<br />
§ 4 Plikt til å yte øyeblikkelig hjelp<br />
Pasient som henvises til institusjon eller avdeling som nevnt i § 8, skal uten opphold<br />
mottas for nærmere undersøkelse dersom henvisende instans oppfatter pasientens tilstand som<br />
livstruende eller meget alvorlig, eller pasienten på grunn av sin sinnstilstand anses å være til<br />
vesentlig fare for andre.<br />
Unntaksvis kan pasienten selv, eventuelt med bistand fra pårørende, offentlig<br />
myndighet eller andre, henvende seg direkte til institusjonen uten forutgående henvisning.<br />
Tilstander som utløser plikt til å yte øyeblikkelig hjelp omfatter i hovedsak<br />
a) psykotiske tilstander preget av svær uro eller voldsomhet som medfører betydelig fare<br />
for pasientens eller andres liv eller helse,<br />
b) psykotiske og andre tilstander preget av svær angst eller depresjon der det er betydelig<br />
fare for at pasienten kan søke å ta sitt eget liv eller skade seg selv eller andre,<br />
21
c) deliriøse tilstander hvor avrusing ikke er en hovedsak,<br />
d) psykiske tilstander hos barn og ungdom som omsorgspersonene ikke kan mestre, og<br />
der hjelp fra det psykiske helsevernet er påtrengende nødvendig.<br />
§ 5 Ansvar for behandling<br />
Dersom pasienten vurderes å være i en tilstand som krever øyeblikkelig hjelp, jf. § 4,<br />
har helseinstitusjonen eller avdelingen ansvaret for behandling av pasienten. Behandlingen<br />
kan også skje ved overføring til annen helseinstitusjon eller annen avdeling.<br />
Dersom pasienten vurderes slik at han eller hun ikke behøver øyeblikkelig hjelp, jf. §<br />
4, vurderes henvisningen på linje med andre søknader om behandling.<br />
Kapittel 3 Den faglig ansvarlige for vedtak<br />
§ 6 Den faglig ansvarlige for vedtak<br />
Lege som skal være faglig ansvarlig etter psykisk helsevernloven § 1-4 skal være<br />
spesialist i psykiatri eller barne- og ungdomspsykiatri.<br />
Psykolog som skal være faglig ansvarlig etter psykisk helsevernloven § 1-4 skal<br />
være spesialist i klinisk psykologi med fordypningsområde i klinisk voksenpsykologi eller<br />
barne- og ungdomspsykologi. Psykologen må dokumentere minst to års relevant praksis<br />
fra aktuell institusjon eller avdeling som er godkjent for å ha ansvar for tvungent psykisk<br />
helsevern. Nedre grense for godkjenning av et arbeidsforhold er seks måneder.<br />
Faglig ansvar for vedtak etter psykisk helsevernloven § 4-4 annet ledd bokstav a og<br />
§ 4-8 annet ledd bokstav c om behandling med legemidler kan ikke innehas av psykolog<br />
som nevnt i annet ledd.<br />
Når særlige hensyn tilsier det, kan Helsedirektoratet dispensere fra denne<br />
paragrafen. Direktoratet kan delegere sin myndighet til fylkesmannen.<br />
§ 7 Forsvarlig organisering av vedtakskompetanse<br />
Den enkelte institusjon skal sørge for en forsvarlig organisering av<br />
vedtakskompetent personell, og utpeker en eller flere faglig ansvarlige.<br />
Kapittel 4 Godkjenning av institusjoner som skal ha ansvar for tvungent psykisk<br />
helsevern<br />
§ 8 Virkeområde<br />
Kapitlet gjelder vilkårene for godkjenning av institusjoner som skal være ansvarlig for<br />
eller kunne anvende tvungent psykisk helsevern med og uten døgnopphold.<br />
Med institusjoner i denne forskriften forstås også avdelinger ved institusjoner i de<br />
tilfeller det vil være aktuelt med egen godkjenning av slike avdelinger.<br />
§ 9 Formelle krav<br />
Det er et vilkår for godkjenning etter denne forskriften at institusjonen mottar<br />
driftstilskudd fra et regionalt helseforetak, eller har inngått avtale om salg av tjenester til<br />
et regionalt helseforetak.<br />
§ 10 Materielle krav<br />
22
Institusjonen må være fysisk utformet og materielt utstyrt på en slik måte at kravet<br />
til forsvarlig behandling kan ivaretas.<br />
Institusjoner som skal ha ansvar for tvungent psykisk helsevern med døgnopphold<br />
skal i tillegg<br />
a) så langt det er mulig gi tilbud om enerom,<br />
b) ha tilstrekkelige og oversiktelige fellesarealer,<br />
c) ha lokaler som er egnet til fritidsaktiviteter og opplæringsformål,<br />
d) ha tilgang på egnede utearealer som bør være i umiddelbar nærhet til institusjonen,<br />
e) være fysisk utformet og materielt utstyrt på en slik måte at bruk av tvang i størst<br />
mulig grad kan unngås. Dersom tvang likevel må benyttes, skal institusjonen sørge<br />
for at den er materielt utrustet på en slik måte at anvendelse av tvang er forsvarlig,<br />
sørge for at rom som tenkes brukt til isolasjon skal være egnet til formålet,<br />
ha tilfredsstillende skjermingsmuligheter.<br />
§ 11 Krav til bemanning<br />
Institusjonen skal ha tilsatt personell med tilstrekkelig nivå og bredde i<br />
kompetansen til at institusjonen til enhver tid kan tilby diagnostisk kompetanse og de mest<br />
sentrale anerkjente behandlingsformer for den aktuelle pasientgruppen. Dette skal omfatte<br />
a) lege som er spesialist i psykiatri. I psykisk helsevern for barn og ungdom skal dette<br />
være spesialist i barne- og ungdomspsykiatri,<br />
b) psykolog som er spesialist i klinisk psykologi. I psykisk helsevern for barn og<br />
ungdom skal dette være spesialist i klinisk psykologi med fordypningsområde i<br />
klinisk barn- og ungdomspsykologi,<br />
c) kvalifisert personell med tilstrekkelig medisinsk- eller sykepleiefaglig kompetanse<br />
til at medisinsk behandling og observasjon kan gjennomføres forsvarlig.<br />
Institusjoner som skal ha ansvar for tvungent psykisk helsevern med døgnopphold<br />
av en viss varighet, må i tillegg til ovennevnte profesjonsgrupper ha tilgang på<br />
a) kvalifisert personell for å kunne gi et godt tilbud om miljø- og fritidsaktiviteter, og<br />
b) kvalifisert personell for å sikre tilbud om nødvendig opplæring.<br />
Institusjoner som skal ha ansvar for tvungent psykisk helsevern med døgnopphold<br />
må ha en døgnkontinuerlig vaktordning slik at<br />
a) lege alltid kan tilkalles,<br />
b) lege med spesialistutdanning som nevnt i første ledd bokstav a alltid er tilgjengelig,<br />
og<br />
c) kvalifisert personell med tilstrekkelig medisinsk- eller sykepleiefaglig kompetanse<br />
alltid er til stede.<br />
Institusjoner som har ansvar for tvungent psykisk helsevern med døgnopphold må<br />
sørge for at det er nok personell og faglig kompetanse til i størst mulig grad å kunne<br />
forhindre bruk av tvang. Dersom tvang likevel må benyttes, skal institusjonen ha<br />
tilstrekkelig personell til at anvendelse av tvang blir forsvarlig.<br />
§ 12 Midlertidig godkjenning<br />
Dersom det er nødvendig for å ivareta et forsvarlig tilbud til pasientene, kan<br />
institusjoner som ikke itmfrir kravene etter dette kapitlet gis midlertidig godkjenning. Slik<br />
godkjenning kan gis for inntil ett år.<br />
§ 13 Godkjenningsmyndighet<br />
23
Helsedirektoratet godkjenner institusjoner etter dette kapitlet.<br />
§ 14 Klage<br />
Vedtak som treffes i medhold av dette kapitlet kan påklages til departementet.<br />
Kapittel 5 Etablering og gjennomføring av tvungent psykisk helsevern m.m.<br />
Etablering av tvungent psykisk helsevern<br />
§ 15 Legeundersøkelse i henhold til psykisk helsevernloven § 3-1<br />
Lege som foretar undersøkelse i henhold til psykisk helsevernloven § 3-1, skal på<br />
grunnlag av den personlige undersøkelsen gi råd og veiledning om de tiltak legen mener<br />
bør settes i verk. Finner legen grunnlag for tvungen observasjon eller tvungent psykisk<br />
helsevern, skal legen gi en skriftlig uttalelse om dette.<br />
Uttalelsen skal gi opplysninger om<br />
a) hvem som har begjært legeundersøkelsen,<br />
b) tidspunkt og sted for undersøkelsen,<br />
c) relevante opplysninger om pasienten som legen har mottatt fra andre,<br />
d) de observasjoner av medisinsk eller annen art som er gjort, herunder om det antas å<br />
foreligge en alvorlig sinnslidelse,<br />
e) hvilket grunnlag som anses å være til stede for å etablere tvungen observasjon eller<br />
tvungent psykisk helsevern, jf. psykisk helsevernloven § 3-2 og § 3-3.<br />
Opplysninger fra legeundersøkelsen skal legges ved i lukket konvolutt, eller sendes<br />
direkte fra den lege som har foretatt undersøkelsen.<br />
Den som har begjært legeundersøkelsen skal informeres om legens konklusjoner<br />
med hensyn til annet ledd bokstav e). Vedkommende har ikke krav på å På innsyn i de<br />
skriftlige medisinske opplysningene.<br />
§ 16 Vedtak om tvungen legeundersøkelse, klage og delegasjon<br />
Dersom pasienten unndrar seg undersøkelse som nevnt i § 15, kan <strong>kommune</strong>legen<br />
etter de nærmere vilkår i psykisk helsevernloven § 3-1 annet ledd vedta tvungen<br />
legeundersøkelse hvis det foreligger grunn til å tro at vilkårene for etablering av tvungent<br />
psykisk helsevern er til stede. Den som har vedtatt tvungen legeundersøkelse bør la en annen<br />
lege foreta selve undersøkelsen.<br />
Kommunelegens vedtak i saken skal være skriftlig og opplyse om hvem som<br />
eventuelt har fremsatt begjæringen og gitt unalelse i saken. Pasienten skal informeres om<br />
adgangen til å påklage vedtaket til fylkesmannen, jf. psykisk helsevernloven § 3-1 tredje<br />
ledd, og om hans eller hennes rett til å la seg bistå av advokat eller annen fullmektig, jf.<br />
psykisk helsevernloven § 1-7. For fylkesmannens behandling av klage gjelder reglene i<br />
forvaltningsloven.<br />
Kommunelegen kan, i sitt fravær, delegere sin myndighet til å treffe vedtak om<br />
tvungen legeundersøkelse til kommunalt ansatt lege eller klinisk psykolog. Delegasjon<br />
kan også skje til lege eller klinisk psykolog som den aktuelle <strong>kommune</strong> har avtale med.<br />
§ 17 Begicering om tvungen legeundersøkelse, tvungen observasjon eller tvungent psykisk<br />
helsevern<br />
24
Offentlig myndighet skal i henhold til psykisk helsevernloven § 3-6 fremme begjæring<br />
om tvungen legeundersøkelse, tvungen observasjon eller tvungent psykisk helsevern når det<br />
er et nødvendig tiltak overfor en person som antas å fylle vilkårene for tvungent psykisk<br />
helsevern, og som selv ikke søker behandling. Den som fremsetter begjæringen må ha<br />
kjennskap til saken og pasientens situasjon.<br />
Offentlig myndighet som kan begjære tvungen legeundersøkelse, tvungen observasjon<br />
eller tvungent psykisk helsevern er<br />
a) <strong>kommune</strong>legen eller dennes stedfortreder,<br />
b) sosialtjenesten hvor den på forhånd har hatt kontakt med pasienten,<br />
c) politiet dersom pasienten allerede er i politiets varetekt eller det dreier seg om å<br />
avverge vesentlig fare for vedkommendes eller andres liv eller helse eller når politiets<br />
bistand er nødvendig for å få han eller henne under tvungen observasjon eller tvungent<br />
psykisk helsevern,<br />
d) ansvarlig fengselsmyndighet når pasienten er innsatt i anstalt under fengselsvesenet.<br />
Begjæring om tvungen observasjon eller tvungent psykisk helsevern skal være<br />
skrifflig, datert og adressert til den aktuelle institusjon. Pasientens navn, fødselsdato og<br />
adresse skal fremgå. Det skal også fremgå hvem som har fremsatt begjæringen og eventuelt<br />
hvilket forhold vedkommende har til pasienten.<br />
Skriftlig begjæring om tvungen observasjon eller tvungent psykisk helsevern og<br />
legeuttalelse skal være institusjonen i hende senest samtidig med at pasienten ankommer<br />
institusjonen. Ved øyeblikkelig hjelp kan pasienten mottas på grunnlag av muntlig begjæring<br />
og muntlig uttalelse fra lege under forutsetning av at opplysningene vil foreligge skriftlig<br />
innen 24 timer etter pasientens ankomst, jf. § 18 tredje ledd.<br />
§ 18 Vedtak om tvungen observasjon eller tvungent psykisk helsevern, underretning,<br />
klage og opphor<br />
Den faglig ansvarlige treffer vedtak om tvungen observasjon eller tvungent psykisk<br />
helsevern på bakgrunn av uttalelse fra lege, jf. § 15, og ny legeundersøkelse av pasienten<br />
ved institusjonen. Den faglig ansvarlige skal selv ha undersøkt pasienten før vedtak<br />
treffes.<br />
Dersom det foreligger begjæring fra offentlig myndighet, skal den faglig<br />
ansvarlige for vedtaket påse at begjæringen er fremsatt til rett tid og av rett instans, jf. §<br />
17, samt at uttalelse fra lege foreligger. Begjæringen og legeuttalelsen skal ikke være<br />
eldre enn 10 dager før vedtak treffes.<br />
Vedtaket skal treffes snarest og senest innen 24 timer etter pasientens ankomst til<br />
institusjonen.<br />
Vedtak om tvungen observasjon eller tvungent psykisk helsevern, eventuelt vedtak<br />
om avslag på begjæring om dette, og vedtak om opphør skal nedtegnes og inntas i<br />
pasientens journal. Underretning om vedtaket, herunder vedtak om avslag på begjæring,<br />
og begrunnelsen for dette skal gis pasienten, hans eller hennes nærmeste pårørende, den<br />
som i størst utstrekning har hatt varig og løpende kontakt med pasienten, jf.<br />
pasientrettighetsloven § 1-3 første ledd bokstav b siste punktum, og eventuelt den<br />
myndighet som har fremsatt begjæring etter § 17. Det skal samtidig informeres om<br />
adgangen til å klage til kontrollkommisjonen, jf. psykisk helsevernloven § 3-2 fjerde ledd<br />
og § 3-3 tredje ledd, og om pasientens rett til å la seg bistå av advokat eller annen<br />
fullmektig, jf. psykisk helsevernloven § 1-7. Gjenpart av vedtak om tvungen observasjon<br />
eller tvungent psykisk helsevern og de dokumenter vedtaket bygger på, skal sendes<br />
25
kontrollkommisjonen. Kontrollkommisjonens behandling av klage reguleres i denne<br />
forskriften kapittel 8.<br />
Vedtak om tvungent psykisk helsevern opphører etter et år hvis ikke<br />
kontrollkommisjonen samtykker til forlengelse av vernet. Begjæring om samtykke til<br />
forlengelse må være kontrollkommisjonen i hende senest fire uker før det tvungne<br />
psykiske helsevernet opphører.<br />
§ 19 Kontrollundersøkelser<br />
Den faglig ansvarlige skal ved kontrollundersøkelser etter psykisk helsevernloven<br />
§ 4-9 redegjøre overfor kontrollkommisjonen for pasientens individuelle plan, jf. psykisk<br />
helsevernloven § 4-1, jf. forskrift 23. desember 2004 nr. 1837 om individuell plan etter<br />
helselovgivningen og sosialtjenesteloven. Dersom det ikke er utarbeidet individuell plan for<br />
pasienten, skal den faglig ansvarlige redegjøre for årsaken til dette.<br />
Resultatet av kontrollundersøkelsen skal inntas i pasientens journal og sendes<br />
kontrollkommisjonen i kopi.<br />
§ 20 Vedtak om overføringer, jf psykisk helsevernloven § 4-10 og § 5-4<br />
Ved overføring til annen døgninstitusjon eller til annen form for tvungent psykisk<br />
helsevern, skal det treffes særskilt vedtak.<br />
Det treffes ikke vedtak ved overføringer mellom avdelinger innen samme institusjon.<br />
Fylkesmannen avgjør i tvilstilfeller om en overføring omfattes av bestemmelsen her.<br />
Vedtaket skal nedtegnes og inntas i pasientens journal.<br />
Pasienten, hans eller hennes nærmeste pårørende, den som i størst utstrekning har<br />
hatt varig og løpende kontakt med pasienten, jf. pasientrettighetsloven § 1-3 første ledd<br />
bokstav b siste punktum, samt påtalemyndigheten, skal straks underrettes om vedtaket og<br />
begrunnelsen for dette. Det skal samtidig orienteres om adgangen til å klage til<br />
kontrollkommisjonen og om pasientens rett til å la seg bistå av advokat eller annen<br />
fullmektig, jf. psykisk helsevernloven § 1-7. Kontrollkommisjonens behandling av klage<br />
reguleres i denne forskriften kapittel 8.<br />
II Tvungent psykisk helsevern uten clognopphold i institusjon<br />
§ 21 Hva tvungent psykisk helsevern uten døgnopphold i institusjon kan omfatte<br />
Tvungent psykisk helsevern uten døgnopphold i institusjon kan bare gis i form av<br />
pålegg om frem<strong>møte</strong> til dagbehandling eller poliklinisk behandling på institusjon. Slikt vern<br />
kan ikke omfatte tvangstiltak på pasientens bopel.<br />
Tvungent psykisk helsevern uten døgnopphold i institusjon kan bare skje under ansvar<br />
av institusjon som er godkjent for dette formålet, jf. kapittel 4.<br />
§ 22 Vilkår for etablering av tvungent psykisk helsevern uten døgnopphold i institusjon<br />
Dersom vilkårene for tvungent psykisk helsevern er oppfylt, kan slikt vern<br />
etableres uten døgnopphold i institusjon når dette vil være et bedre alternativ for pasienten<br />
enn innleggelse i institusjon.<br />
Den faglig ansvarlige for vedtaket skal foreta en grundig helhetsvurdering av om<br />
pasienten behøver døgnkontinuerlig omsorg og behandling, eller om vernet bedre kan<br />
ivaretas mens pasienten bor i egen bolig eller har opphold i annen institusjon, for<br />
eksempel i <strong>kommune</strong>helsetjenesten eller spesialisthelsetjenesten. Ved vurderingen skal det<br />
ses hen til om det kan etableres et samarbeid med det lokale behandlingsapparatet som<br />
26
gjør det forsvarlig at pasienten ikke har opphold i godkjent institusjon. Det skal legges<br />
særlig vekt på pasientens eget ønske. Videre skal det tas hensyn til pasientens sykdom, boog<br />
familiesituasjon, sosiale situasjon og individuelle behov, sammenholdt med det<br />
behandlingstilbud som finnes. Det skal i tillegg tas hensyn til pasientens pårørende og<br />
deres situasjon.<br />
I tillegg må ett av følgende vilkår være oppfylt<br />
a) pasienten må ha en kjent sykdomshistorie. I tillegg må det på bakgrunn av<br />
pasientens symptomer og tidligere kunnskap om pasientens sykdomsforløp være<br />
utvilsomt hvilken behandling pasienten trenger, eller<br />
b) pasienten må være observert i institusjon med døgnopphold. Observasjonen må ha<br />
klargjort pasientens diagnose og hva slags behandlingsopplegg som må anses<br />
nødvendig.<br />
Tvungent psykisk helsevern uten døgnopphold kan ikke etableres eller<br />
gjennomføres dersom pasienten er bostedsløs.<br />
§ 23 Kontaktperson<br />
Institusjonen skal sørge for at pasienter som er under tvungent psykisk helsevern<br />
uten døgnopphold i institusjon, har en kontaktperson blant institusjonens<br />
behandlingspersonell på dagtid. Institusjonen må påse at pasienten og hans eller hennes<br />
pårørende vet hvem de kan kontakte utenom institusjonens åpningstid.<br />
§ 24 Samarbeid med helsetjenesten og sosialtjenesten i <strong>kommune</strong>n<br />
Den ansvarlige institusjon skal etablere et samarbeid med den kommunale helseog<br />
sosialtjenesten om å lage et opplegg for vernet for pasienter som er under tvungent<br />
psykisk helsevern uten døgnopphold i institusjon.<br />
Et slikt samarbeid skal nedfelles i den individuelle planen som skal utarbeides for<br />
pasienten i henhold til psykisk helsevernloven § 4-1.<br />
§ 25 Samarbeid med pasientens pårørende<br />
Under forutsetning av pasientens samtykke, skal den ansvarlige institusjon søke å<br />
etablere et samarbeid med pasientens pårørende.<br />
§ 26 Avhenting<br />
Dersom pasienten ikke <strong>møte</strong>r til behandling, kan institusjonens personell om<br />
nødvendig hente vedkommende. Avhentingen skal skje på mest mulig skånsom måte for<br />
pasienten. Avhenting kan eventuelt skje med bistand fra <strong>kommune</strong>helsetjenesten eller<br />
<strong>kommune</strong>ns sosialtjeneste. Ved behov for bruk av fysisk makt skal bistand fra politiet<br />
benyttes ti I slik avhenting.<br />
Dersom pasienten etter en avhenting likevel ikke <strong>møte</strong>r opp til den bestemte<br />
behandlingen, skal det på nytt vurderes om tvungent psykisk helsevern i form av<br />
døgnopphold er det beste for pasienten.<br />
Kapittel 6 Gjennomforingstiltak<br />
§ 27 Definisjon<br />
Geaerelle bestemmelser<br />
27
Med gjennomføringstiltak menes tiltak som iverksettes etter dette kapitlet for<br />
gjennomføring av psykisk helsevern, jf. psykisk helsevernloven kapittel 4.<br />
§ 28 Pasientens rett til tnedvirkning m.m.<br />
Før vedtak om gjennomføringstiltak treffes og under gjennomføringen av tiltaket,<br />
skal pasienten gis så stor innflytelse som mulig, herunder anledning til å medvirke ved<br />
valg mellom ulike tilgjengelige og forsvarlige behandlingsmetoder, jf.<br />
pasientrettighetsloven § 3-1.<br />
Gjennomføringstiltak skal ikke være mer omfattende eller inngripende enn det som<br />
er strengt nødvendig for å ivareta de hensyn som ligger til grunn for at tiltaket iverksettes,<br />
jf. psykisk helsevernloven § 4-2.<br />
All informasjon skal være tilpasset pasientens individuelle forutsetninger, jf.<br />
pasientrettighetsloven § 3-2.<br />
Forsøk på å etablere frivillig samarbeid med pasienten skal fortsette også etter at<br />
vedtak om gjennomføringstiltak er truffet.<br />
§ 29 Vedtak om gjennomføringstiltak<br />
Vedtak om gjennomføringstiltak etter dette kapitlet treffes av den faglig ansvarlige,<br />
med mindre annet er særskilt bestemt, jf. § 47. For vedtak om behandling med legemidler<br />
uten eget samtykke, jf. psykisk helsevernloven § 4-4 annet ledd bokstav a og denne<br />
forskriften § 40, og vedtak om enkeltstående bruk av korttidsvirkende legemidler i<br />
beroligende eller bedøvende hensikt, jf. psykisk helsevemloven § 4-8 annet ledd bokstav c<br />
og denne forskriften § 45 bokstav c, kreves det at den faglig ansvarlige er lege med<br />
spesialistutdanning som nevnt i denne forskriften § 6.<br />
Vedtaket må beskrive tiltakets innhold og begrunnelsen for tiltaket. Vedtaket skal<br />
nedtegnes i pasientens journal uten opphold, og skriftlig meddeles pasienten og hans eller<br />
hennes nærmeste pårørende med mindre pasienten motsetter seg dette. Det skal samtidig<br />
opplyses om adgangen til å klage og pasientens rett til å la seg bistå av advokat eller<br />
annen fullmektig, jf. psykisk helsevernloven § 1-7.<br />
Det må fortløpende vurderes hvorvidt vedtaket skal opprettholdes. Ved denne<br />
vurderingen skal det tas hensyn til pasientens syn på saken og eventuelle negative<br />
konsekvenser tiltaket kan ha for han eller henne. Dersom det foretas vesentlige endringer<br />
innholdet i behandlingsopplegget, skal det treffes nytt vedtak.<br />
§ 30 Klage<br />
Pasienten og hans eller hennes nærmeste pårørende kan påklage vedtak om<br />
gjennomføringstiltak og vedtak om forlengelse av gjennomføringstiltak.<br />
Vedtak om undersøkelse og behandling uten eget samtykke kan påklages til<br />
fylkesmannen, jf. psykisk helsevernloven § 4-4 syvende ledd. Andre gjennomføringstiltak<br />
etter dette kapitlet kan påklages til kontrollkommisjonen, jf. psykisk helsevernloven § 4-3<br />
tredje ledd og § 4-8 femte ledd.<br />
Klagen kan fremsettes skriftlig eller muntlig for den faglig ansvarlige for vedtaket<br />
eller annet helsepersonell, eller direkte til fylkesmannen eller kontrollkommisjonen.<br />
Muntlig klage skrives ned av den som mottar den. Dersom det etter forholdene er grunn til<br />
det, kan den som tar imot en muntlig klage be om at pasienten gir skriftlig uttrykk for at<br />
han eller hun vil klage. Helsepersonellet skal bistå med nedtegning av klage og straks<br />
oversende klagen til fylkesmannen eller kontrollkommisjonen.<br />
28
Klageinstansen skal behandle klagen selv om tiltaket har opphørt, med mindre<br />
klageren skriftlig har gitt uttrykk for at klagen trekkes tilbake.<br />
Klage har ikke oppsettende virkning. Klage på vedtak om behandling med<br />
legemidler som blir inngitt innen 48 timer etter at pasienten har fått underretning om<br />
vedtaket, har likevel oppsettende virkning inntil klagen er avgjort. Dette gjelder likevel<br />
ikke hvis pasienten ved utsettelse vil lide alvorlig helseskade.<br />
§ 31 Klagebehandling<br />
Kontrollkommisjonens behandling av klage reguleres i kapittel 8.<br />
For fylkesmannens behandling av klage gjelder reglene i forvaltningsloven med de<br />
tilføyelser som følger av neste ledd.<br />
Fylkesmannen skal treffe avgjørelser uten ugrunnet opphold. Dersom det anses<br />
påkrevet skal det engasjeres sakkyndig hjelp. Det skal tas personlig kontakt med<br />
pasienten, med mindre dette er åpenbart unødvendig. Dersom klagen tas til følge, skal det<br />
treffes vedtak om øyeblikkelig opphør av eventuell iverksatt behandling. Underretning om<br />
avgjørelsen skal sendes til klageren med gjenpart til den faglig ansvarlige for vedtaket.<br />
§ 32 Registrering av vedtak om skjerming, behandling uten eget samtykke og bruk av<br />
tvangsmidler<br />
Opplysninger om vedtak om skjerming, behandling uten eget samtykke og bruk av<br />
tvangsmidler, skal føres inn i protokoller godkjent av Helsedirektoratet. Ved<br />
legemiddelbehandling skal det gis en nøyaktig oppregning over den medisinering som er<br />
foretatt.<br />
Kontrollkommisjonen og Helsetilsynet i fylket skal på forespørsel forelegges<br />
protokollene.<br />
Bruk av skjerming eller tvangsmidler over lengre tid skal uoppfordret meldes til<br />
kontrollkommisjonen.<br />
I tilfeller som nevnt i § 45 annet ledd, skal tvangsmidlets art, begrunnelse for<br />
bruken, tidspunktet for iverksettelse og opphør, samt navn på den som har truffet vedtaket<br />
nedtegnes. Melding om tvangsmiddelbruken skal snarest sendes til kontrollkommisjonen.<br />
II Skjerming<br />
§ 33 Virkeområde<br />
Skjerming kan anvendes i alle institusjoner i det psykiske helsevernet som har<br />
pasienter til døgnopphold. Dette gjelder både frivillig innlagte pasienter og pasienter<br />
under tvungent psykisk helsevern.<br />
Institusjoner i det psykiske helsevernet som har pasienter til døgnopphold skal ha<br />
tilfredsstillende skjermingsmuligheter, jf. § 10.<br />
§ 34 Definisjon<br />
Med skjerming menes tiltak som innebærer at en pasient holdes helt eller delvis<br />
atskilt fra medpasienter og fra personell som ikke deltar i undersøkelse og behandling av<br />
og omsorg for pasienten.<br />
§ 35 Skjermingens innhold<br />
Skjerming kan innebære at pasienten henvises til opphold på sitt eget rom eller i<br />
lokaler som er atskilt fra fellesareal og pasientrom i avdelingen (skjermet enhet). Det er<br />
29
ikke adgang til å låse eller på annen måte stenge døren til rommet der pasienten befinner<br />
seg.<br />
§ 36 Vilkår for skjerming, jf psykisk helsevernloven § 4-3<br />
Pasienten må ha en psykisk tilstand eller utagerende atferd som gjør skjerming<br />
nødvendig.<br />
Skjerming skal være begrunnet i behandlingsmessige hensyn eller i hensyn til<br />
andre pasienter. Behandlingsmessige hensyn vil blant annet kunne foreligge dersom det er<br />
nødvendig å begrense pasientens sanseinntrykk, pasienten er kataton, eller i situasjoner<br />
hvor pasienten utviser tiltagende uro eller angst og tiltaket vurderes å kunne motvirke<br />
forverring av pasientens tilstand. Det er ikke tilstrekkelig at pasienten lider av en uro som<br />
må anses vanlig ved etablering av tvungent psykisk helsevern.<br />
Hensynet til andre pasienter kan danne grunnlag for skjerming når pasientens<br />
oppførsel er svært forstyrrende, plagsom eller uheldig for andre pasienter. Det kreves ikke<br />
at pasienten utgjør en fare for andre pasienter.<br />
Ved vurderingen av om skjerming er nødvendig, må det vurderes om tiltaket ventes<br />
å ha en så gunstig virkning at det klart oppveier ulempene det innebærer for pasienten.<br />
Ved skjenning av hensyn til pasienten selv, må det vurderes om tiltaket vil ha en gunstig<br />
behandlingseffekt. Ved vurderingen av om skjerming skal iverksettes, må medpasientenes<br />
behov vurderes opp mot de uheldige konsekvenser skjerming kan få for pasienten.<br />
§ 37 Vedtak om skjerming<br />
Dersom skjerming opprettholdes ut over 24 timer, skal det treffes vedtak om dette.<br />
Dersom pasienten overføres til skjermet enhet eller liknende og dette innebærer en<br />
betydelig endring av vedkommendes omgivelser eller bevegelsesfrihet, skal det treffes<br />
vedtak dersom skjerming opprettholdes ut over 12 timer.<br />
Ved vurderingen av om tiltaket innebærer en betydelig endring av pasientens<br />
omgivelser eller bevegelsesfrihet, må det foretas en sammenligning av pasientens<br />
situasjon under skjerming og uten slikt tiltak, Sentrale momenter i vurderingen vil være<br />
hvilke restriksjoner pasienten blir underlagt, for eksempel om det settes strenge<br />
begrensinger for tilgang til bestemte ting eller utgangsmuligheter, og hvordan lokalet<br />
tiltaket gjennomføres i er innredet.<br />
§ 38 Gjennomføring av skjerming<br />
Pasienten kan fysisk ledes dit skjermingen skal gjennomføres.<br />
En pasient kan holdes tilbake dersom han eller hun forsøker å forlate stedet hvor<br />
skjermingen blir gjennomført. En pasient som er under frivillig psykisk helsevern kan<br />
imidlertid ikke holdes tilbake eller på annen måte forhindres i å forlate institusjonen<br />
dersom han eller hun ønsker dette. Dette gjelder også under gjennomføringen av<br />
skjerming. Pasienten skal informeres om sin rett til å skrive seg ut fra institusjonen.<br />
Helsepersonell skal være til stede i den utstrekning det er nødvendig. Dersom<br />
pasienten gir uttrykk for å ville være alene, skal helsepersonellet forlate rommet dersom<br />
tilstedeværelse ikke vurderes som nødvendig.<br />
Innskrenkninger i pasientens forbindelse med omverdenen forutsetter at det treffes<br />
eget vedtak om dette, jf. psykisk helsevernloven § 4-5.<br />
III Undersøkelse og behandling uten eget samtykke<br />
30
§ 39 Virkeområde<br />
Dette avsnittet gjelder pasienter under tvungent psykisk helsevern. Med mindre<br />
annet fremgår av avsnittet, gjelder bestemmelsene både ved og uten døgnopphold i<br />
institusjon.<br />
§ 40 Vilkår for undersøkelse og behandling uten eget samtykke, jf psykisk<br />
helsevernloven § 4-4<br />
Behandlingstiltak som pasienten ikke har samtykket i, kan bare igangsettes og<br />
gjennomføres når de med stor sannsynlighet kan føre til helbredelse eller vesentlig<br />
bedring av pasientens tilstand, eller at pasienten unngår en vesentlig forverring av<br />
sykdommen.<br />
Vedtak om behandling uten eget samtykke kan først treffes etter at pasienten har<br />
vært tilstrekkelig undersøkt til å gi grunnlag for å bedømme pasientens tilstand og behov<br />
for behandling, jf. § 41.<br />
Før vedtak kan treffes, skal det være forsøkt å oppnå samtykke til undersøkelsen<br />
eller behandlingen, med mindre det er åpenbart at samtykke ikke kan eller vil bli gitt. Det<br />
skal alltid vurderes om det kan tilbys andre frivillige tiltak som alternativ til undersøkelse<br />
og behandling uten eget samtykke.<br />
§ 41 Nærmere om undersøkelsen<br />
Før det treffes vedtak om behandling med legemidler uten eget samtykke, skal den<br />
faglig ansvarlige for vedtaket personlig ha undersøkt pasienten i løpet av de siste 48 timer.<br />
Den totale undersøkelsestiden kan ikke settes til mindre enn tre døgn, med mindre<br />
pasienten ved utsettelse vil lide alvorlig helseskade eller gjennom tidligere<br />
behandlingsopphold er godt kjent av institusjonen som vedtar behandlingen<br />
Før det treffes vedtak om ernæringstilførsel uten eget samtykke, skal pasienten<br />
undersøkes av lege. Legeundersøkelsen må foretas i direkte tilknytning til at vedtaket skal<br />
fattes.<br />
Institusjonen skal gjennom hele undersøkelsesperioden søke å fåpasientens tillit<br />
slik at behandling kan gjennomføres med pasientens samtykke, jf. § 28.<br />
Undersøkelsen skal alltid skje ved observasjon i godkjent institusjon, med mindre<br />
det av hensyn til forsvarlig helsehjelp bør skje i annen institusjon, jf. psykisk<br />
helsevernloven § 3-5 annet ledd. Ved vedtak om behandling med legemidler uten eget<br />
samtykke, skal undersøkelsen skje ved døgnopphold, med mindre den ansvarlige<br />
institusjon har inngående kjennskap til og erfaring med pasienten og pasientens situasjon<br />
og til pasientens tidligere erfaringer med tilsvarende eller liknende medikasjon og<br />
virkningen av denne på den aktuelle pasienten.<br />
§ 42 Vedtak om behandling uten eget samtykke<br />
Når behandling uten eget samtykke omfatter flere behandlingsformer, kan det<br />
treffes et helhetlig vedtak som inneholder de behandlingselementer som er aktuelle for<br />
den enkelte pasient. Behandling med legemidler skal likevel alltid vedtas særskilt.<br />
Vedtaket skal angi planlagt begynnelse og varighet av behandlingen. Den planlagte<br />
varigheten kan maksimalt settes til tre uker. Ved vedtak om behandling med legemidler<br />
kan varigheten maksimalt settes til tre måneder. Vedtaket med begrunnelse og angivelse<br />
av den planlagte varigheten av behandlingen skal straks nedtegnes i pasientens journal. Av<br />
vedtaket skal det også fremgå at kravene til tilstrekkelig undersøkelse etter § 41 er<br />
oppfylt.<br />
31
Behandlingen kan tidligst iverksettes 48 timer etter at pasienten er underrettet om<br />
vedtaket. Unntak fra dette kan bare skje hvis den faglig ansvarlige for vedtaket av<br />
tungtveiende behandlingsmessige grunner finner at behandlingen ikke kan utsettes.<br />
Begrunnelsen for slik umiddelbar iverksettelse skal fremgå av vedtaket.<br />
§ 43 Gjennomføring av behandlingstiltak<br />
Enhver form for undersøkelse og behandling uten eget samtykke må være klart i<br />
overensstemmelse med forsvarlig klinisk praksis. Slik behandling kan blant annet være<br />
samtaleterapi, gruppetiltak og mindre inngripende tiltak som tar sikte på å påvirke<br />
pasientens atferd.<br />
§ 44 Gjennomføring av behandling med legemidler<br />
Legemiddelbehandlingen må være klart i overensstemmelse med forsvarlig klinisk<br />
praksis. Behandling skal bare gjennomføres med preparater som er registrert her i landet<br />
og med vanlig brukte doser. Det kan bare brukes legemidler som har en gunstig virkning<br />
som klart oppveier ulempene ved eventuelle bivirkninger.<br />
Behandling ved injeksjon skal bare gis når det ikke er mulig å f pasienten til å ta<br />
legemiddel gjennom munnen. Depotinjeksjoner skal ikke gis ved behandling av akutte<br />
sinnslidelser.<br />
Pasienten skal ikke tilføres legemidler uten å bli informert, jf.<br />
pasientrettighetsloven § 3-2. Herunder skal det opplyses om den faktiske dosering og<br />
mulige bivirkninger. Informasjon kan unnlates overfor pasienter som på grunn av langt<br />
fremskreden sløvhet ikke er i stand til å forstå omstendighetene knyttet til bruken av<br />
legemidlene.<br />
Under forutsetning av faglig forsvarlig tilsyn og veiledning, kan den praktiske<br />
gjennomføringen av behandling med legemidler etter avtale med den ansvarlige<br />
institusjon som har truffet vedtaket, overlates til helsepersonell utenfor det psykiske<br />
helsevernet. Dette kan bare skje hvis pasienten ønsker det.<br />
§ 45 Gjennomføring av behandling med ernæringstilførsel<br />
Ernæring uten eget samtykke kan bare brukes dersom det fremstår som et strengt<br />
nødvendig ledd i et helhetlig behandlingsopplegg. Det kreves ikke at det foreligger en<br />
nødrettssituasjon. Det er tilstrekkelig at andre frivillige behandlingsmetoder ikke gir<br />
utsikter til bedring av pasientens alvorlige tilstand. Behandlingen må være klart i<br />
overensstemmelse med forsvarlig klinisk praksis.<br />
Pasienten skal ikke tilføres ernæring uten å bli informert, jf. pasientrettighetsloven<br />
§ 3-2. Herunder skal det opplyses om den faktiske dosering. Informasjon til pasienten kan<br />
unnlates dersom det er påtrengende nødvendig for å hindre fare for liv eller alvorlig<br />
helseskade for pasienten, jf. pasientrettighetsloven § 3-2 tredje ledd.<br />
Dersom det er nødvendig av hensyn til forsvarlig helsehjelp, kan ernæringstilførsel<br />
gis ved midlertidig døgnopphold i institusjon som ikke er godkjent for bruk av tvang. I<br />
slike tilfeller er den godkjente institusjonen ansvarlig for det tvungne vernet.<br />
IV Tvangsmidler<br />
§ 46 Virkeområde<br />
Tvangsmidler kan bare anvendes i institusjon som er godkjent for å ha ansvar for<br />
pasienter under tvungent psykisk helsevern med døgnopphold, jf. kapittel 4.<br />
32
I akutte situasjoner kan likevel tvangsmidler anvendes overfor pasienter som er<br />
under psykisk helsevern i andre institusjoner enn nevnt i første ledd. Det skal i slike<br />
situasjoner straks vurderes om pasienten bør ha opphold i institusjon som nevnt i første<br />
ledd. Viser det seg nødvendig å bruke tvangsmidler gjentatte ganger, skal den som har<br />
ansvaret for vernet snarest mulig søke om overføring eller innleggelse av pasienten ved en<br />
institusjon hvor tilstanden kan vurderes og behandles mer effektivt og om mulig uten<br />
tvangsmidler.<br />
§ 47 Definisjon<br />
Med tvangsmidler menes<br />
a) mekaniske tvangsmidler som hindrer pasientens bevegelsesfrihet, herunder belte,<br />
sengebelte, håndrem, fotrem, spesialtrøye samt skadeforebyggende spesialklær,<br />
b) kortvarig anbringelse bak låst eller stengt dør uten personell til stede (isolering),<br />
c) enkeltstående bruk av korttidsvirkende legemidler i beroligende eller bedøvende<br />
hensikt,<br />
d) kortvarig fastholding.<br />
§ 48 Vilkår for bruk av tvangsmidler, 11: psykisk helsevernloven § 4-8<br />
Tvangsmidler er ekstraordinære tiltak og kan bare brukes når det er uomgjengelig<br />
nødvendig for å hindre pasienten i å skade seg selv eller andre, eller for å avverge<br />
betydelig skade på bygninger, klær, inventar eller andre ting, og når lempeligere midler<br />
har vist seg å være åpenbart forgjeves eller utilstrekkelige. Det er ikke tillatt å bruke<br />
tvangsmidler i behandlingsøyemed.<br />
§ 49 Vedtak om bruk av tvangsmidler<br />
Dersom en akutt nødsituasjon gjør at umiddelbar kontakt med den faglig ansvarlige<br />
ikke er mulig, kan ansvarshavende ved avdelingen vedta bruk av mekaniske tvangsmidler,<br />
isolering eller kortvarig fastholding. I slike tilfeller skal den faglig ansvarlige så snart som<br />
mulig underrettes. Dersom situasjonen gjør fortsatt bruk av tvangsmidler nødvendig, skal den<br />
faglig ansvarlige ta standpunkt til om bruken av tvangsmidler skal opprettholdes.<br />
§ 50 Gjennomforing av bruk av tvangsmidler<br />
Tvangsmidler skal anvendes på en så skånsom og omsorgsfull måte som mulig.<br />
Bruken av tvangsmidler skal gjøres så kortvarig som mulig. Isolering skal<br />
maksimalt anvendes i inntil to timer om gangen. Ved sammenhengende bruk av<br />
tvangsmidler ut over åtte timer, skal det så langt det er mulig ut fra pasientens tilstand og<br />
forholdene for øvrig, sørges for at pasienten gis friere forpleining i kortere eller lengre tid.<br />
Kan dette ikke gjøres, skal årsaken til dette nedtegnes.<br />
Ved bruk av tvangsmidler skal pasienten ha kontinuerlig tilsyn. Ved fastspenning i<br />
seng eller stol skal personellet oppholde seg i samme rom som pasienten, med mindre<br />
pasienten ønsker å være alene og dette er faglig forsvarlig.<br />
Bruk av tvangsmidler skal vurderes fortløpende. Bruken skal straks avbrytes hvis<br />
den viser seg ikke å ha de forutsatte virkninger eller har uforutsette negative<br />
konsekvenser.<br />
Kapittel 7 Pasienter i privat forpleining<br />
33
§ 51 Virkeområde<br />
Kapitlet omfatter forpleining av pasienter i privat forpleining i det psykiske<br />
helsevernet i henhold til forpleiningskontrakter inngått før 1. januar 2001.<br />
§ 52 Krav til privat forpleining<br />
Pasient i privat forpleining skal tilbys<br />
a) nødvendig pleie og omsorg,<br />
b) undersøkelse og behandling i samsvar med pasientens behov,<br />
c) enerom av tilfredsstillende størrelse med tilgang til stue, kjøkken, bad og toalett,<br />
d) et tilrettelagt aktivitetstilbud.<br />
§ 53 Forpleiningskontrakt<br />
Ved privat forpleining skal det foreligge en forpleiningskontrakt mellom det regionale<br />
helseforetaket og forpleieren. Fylkesmannen, kontrollkomrnisjonen og <strong>kommune</strong>legen i den<br />
<strong>kommune</strong>n hvor forpleiningsstedet ligger skal ha gjenpart av kontrakten.<br />
Det regionale helseforetaket kan heve kontrakten med øyeblikkelig virkning hvis<br />
forpleieren åpenbart setter seg ut over bestemmelser i kontrakten eller bestemmelser i denne<br />
forskrift. For øvrig kan begge parter si opp kontrakten med en måneds varsel.<br />
Hvis pasientens tilstand forverres vesentlig og ikke lenger er i samsvar med<br />
forutsetningene for forpleiningsforholdet, kan forpleieren kreve pasienten snarest mulig<br />
overført til annen omsorg. Kravet fremsettes overfor vedkommende regionale helseforetak.<br />
§ 54 Forpleierens plikter<br />
Forpleieren skal holde øye med pasientens allmermtilstand, og plikter å varsle<br />
<strong>kommune</strong>helsetjenesten ved behov for legetilsyn eller sykepleie for somatisk sykdom.<br />
Forpleieren skal føre tilsyn med pasientens personlige eiendeler.<br />
Helsedirektoratet kan gi nærmere retningslinjer for forpleierens regnskap over<br />
pasientens personlige andel av folketrygdens ytelser.<br />
Pasienten må ikke settes til arbeid som medfører risiko for at han kan komme til skade.<br />
Pasienten skal ha godtgjørelse for produktivt arbeid.<br />
Dersom pasienten blir borte fra forpleiningsstedet, skal forpleieren straks varsle den<br />
institusjon eller lege som har ansvaret for pasienten. Dersom pasienten ikke kommer til rette<br />
innen rimelig tid, skal hans verdisaker og effekter oversendes institusjonen eller den<br />
institusjonen bestemmer.<br />
Ved pasientens død skal forpleieren straks melde fra til den institusjon eller lege som<br />
har ansvaret for pasienten, som sender melding til det regionale helseforetaket. Forpleieren<br />
melder fra til tingretten eller i lensmannsdistrikt til lensmannen. Forpleieren plikter å ta vare<br />
på pasientens eiendeler til boet er registrert og tingretten har truffet avgjørelse om<br />
disponeringen.<br />
§ 55 Taushetsplikt<br />
Forpleieren, hans eller hennes husstand og andre personer i forpleierens tjeneste har<br />
taushetsplikt i henhold til helsepersonelloven kapittel 5.<br />
§ 56 Forbud mot restriktive tiltak<br />
Bruk av tvangsmidler eller andre restriktive tiltak er ikke tillatt.<br />
34
Forpleieren skal straks varsle den institusjon eller lege som har ansvaret for pasienten<br />
dersom det oppstår vansker i tilknytning til oppholdet eller betydelige forandringer i<br />
pasientens tilstand.<br />
§ 57 Faglig oppfølging<br />
Pasienter i privat forpleining og forpleiningsstedet skal være under nærmere faglig<br />
oppfølging av den institusjon som det regionale helseforetaket peker ut. Personell fra<br />
institusjonen skal besøke forpleiningsstedet så ofte det er nødvendig for å sørge for at<br />
pasienten får tilfredsstillende behandling, omsorg og pleie, og for å påse at forpleiningsstedet<br />
oppfyller kravet til forsvarlig tjeneste. Rapport fra hvert besøk med vurdering av pasienten og<br />
forpleiningsstedet nedtegnes i pasientens journal.<br />
Institusjonen skal gi forpleiningsstedet nødvendig opplæring og veiledning slik at<br />
kravet til forsvarlig tjeneste kan oppfylles.<br />
For pasienter som pr. 1. januar 2001 står under tilsyn av offentlig lege, gjelder første<br />
og annet ledd tilsvarende for hans eller hennes leges oppfølging av pasienten frem til<br />
oppfølgingsansvaret er overført til en institusjon under det psykiske helsevernet.<br />
§ 58 Kontrollkommisjonen<br />
Kontrollkommisjonen skal treffe de avgjørelser og føre den kontroll med pasienter i<br />
privat forpleining som følger av psykisk helsevernloven og denne forskriften.<br />
Kontrollkommisjonens besøk skal vanligvis være uanmeldt, og bør skje til ulike tider<br />
på dagen. Finner kontrollkommisjonen at behandling og forpleining ikke er tilfredsstillende,<br />
eller at pasientens tilstand krever forandring i forpleiningen, skal det meldes fra til den<br />
institusjon eller lege som har ansvaret for pasienten, som straks skal ta de nødvendige skritt<br />
for å få rettet på forholdet eller få pasienten overført til institusjonen eller annet egnet sted.<br />
Underretning skal samtidig sendes fylkesmannen.<br />
§ 59 Innberetninger<br />
Oversikt over pasienter i privat forpleining skal inngå i institusjonens statistikk.<br />
Institusjonen eller den lege som har ansvaret for pasienten skal hvert år sende<br />
fylkesmannen en oversikt over pasienter under privat forpleining og redegjøre for pasientenes<br />
tilstand, behandling og forpleining.<br />
Kapittel 8 Kontrollkommisjonens virksomhet<br />
Generelle bestemmelser<br />
§ 60 Virkeområde<br />
Kapitlet regulerer kontrollkommisjonens saksbehandling ved de avgjørelser og<br />
oppgaver som er særlig tillagt den etter psykisk helsevernloven, herunder behandling av<br />
klager på vedtak etter loven og kontroll med pasientens opphold ved institusjonen. Det gis<br />
også regler om godtgjøring til kontrollkommisjonene.<br />
§ 61 Kontrollkommisjonens ansvarsområde<br />
Den enkelte kontrollkommisjons ansvarsområde fastsettes av Helsedirektoratet.<br />
§ 62 Taushetsplikt<br />
35
Kontrollkommisjonens medlemmer har taushetsplikt etter forvaltningsloven §§ 13<br />
til 13 e.<br />
Taushetsplikten gjelder også pasientens fødselssted, fødselsdato, personnummer,<br />
statsborgerforhold, sivilstand, yrke, bopel og arbeidssted.<br />
Brudd på taushetsplikten straffes etter straffeloven § 121.<br />
§ 63 Møter<br />
Kontrollkommisjonens leder skal beramme tid og sted for <strong>møte</strong>r. Et medlem som<br />
ikke kan <strong>møte</strong>, skal straks melde dette til kontrollkommisjonens leder som innkaller<br />
varamedlemmet.<br />
Møtene skal holdes for lukkede dører. Kontrollkommisjonen kan likevel gi adgang<br />
for andre enn dem som har med saken å gjøre, hvis særlige grunner taler for det.<br />
§ 64 Protokoll<br />
Kontrollkommisjonen skal føre protokoll over sin virksomhet.<br />
Protokollen skal blant annet inneholde opplysninger om tid og sted for<br />
kontrollkommisjonens <strong>møte</strong>r, kontrollkommisjonens sammensetning og hvilke saker som<br />
er behandlet. Dersom det er behandlet klagesak skal det fremgå hvem som er varslet,<br />
hvem av de varslede som har møtt og avgitt forklaring eller uttalelse, og hvilke<br />
dokumenter som har vært fremlagt.<br />
Avgjørelser som treffes i kontrollkommisjonens <strong>møte</strong>r skal protokolleres. I<br />
protokollen skal det også redegjøres for kontrollkommisjonens kontroll med pasienters<br />
opphold ved institusjonen.<br />
§ 65 Rapportering<br />
Kontrollkommisjonen skal innen 1. april hvert år gi Helsedirektoratet og<br />
fylkesmannen en rapport med oversikt over foregående års <strong>møte</strong>- og tilsynsvirksomhet og<br />
de saker som er behandlet.<br />
Helsedirektoratet utferdiger nærmere retningslinjer om hva rapporten skal<br />
inneholde.<br />
§ 66 Kontrollkommisjonens tilgang på opplysninger<br />
På forespørsel fra kontrollkommisjonen, skal helsepersonell gi opplysninger og<br />
fremlegge dokumenter som kontrollkommisjonen vurderer som nødvendig for utøvelsen<br />
av sin virksomhet, herunder<br />
a) dokumenter utarbeidet i forbindelse med vedtak om tvungen observasjon og<br />
tvungent psykisk helsevern,<br />
b) oppgave over pasienter som er overført til opphold i eller til andre tiltak under<br />
ansvar av institusjon som nevnt i psykisk helsevernloven § 3-5, jf. loven § 4-10 og<br />
§ 5-4,<br />
c) pasientjournal,<br />
d) individuell plan, jf. psykisk helsevernloven § 4-1,<br />
e) protokoll for bruk av skjerming, jf. psykisk helsevernloven § 4-3,<br />
protokoll for behandling uten eget samtykke, jf. psykisk helsevernloven § 4-4,<br />
g) protokoll for bruk av tvangsmidler, jf. psykisk helsevernloven § 4-8.<br />
§ 67 Meddelelser til pasienten<br />
36
Meddelelser til pasienten skal skje i lukket brev til han eller henne personlig.<br />
Meddelelsen kan sendes ved bruk av elektronisk kommunikasjon såfremt pasienten<br />
samtykker til det, og det er benyttet en betryggende metode for å sikre konfidensialitet og<br />
at meddelelsen er mottatt.<br />
II Saksbehandlingsregler i klagesaker<br />
§ 68 Virkeområde<br />
Dette avsnittet gjelder for alle klagesaker. Ved behandling av klage i sak om<br />
tvungen observasjon, etablering, opprettholdelse eller opphør av tvungent psykisk<br />
helsevern, samt sak om overføring, kommer også besternmelsene i psykisk helsevernloven<br />
§ 6-4 til anvendelse<br />
§ 69 Klagefrister<br />
Fristen for å klage er tre uker fra det tidspunkt underretning om vedtaket er<br />
kommet frem til den klageberettigede. Forvaltningslovens regler om klagefrister gjelder<br />
tilsvarende.<br />
Vedtak om etablering og opprettholdelse av tvungent psykisk helsevern kan<br />
påklages i inntil tre måneder etter at det psykiske helsevernet er opphørt.<br />
§ 70 Redegjørelse fra den faglig ansvarlige for vedtak<br />
Kontrollkommisjonen kan be om at den faglig ansvarlige for vedtak gir en skriftlig<br />
redegjørelse innen en frist fastsatt av kontrollkommisjonen. I klagesaker etter psykisk<br />
helsevernloven kapittel 3 og klage på overføringsvedtak etter § 4-10 og § 5-4, skal den<br />
faglig ansvarlige gi skriftlig redegjørelse.<br />
Redegjørelsen skal inneholde opplysninger om den avgjørelse som er påklaget,<br />
herunder den faglig ansvarliges vurdering av lovens vilkår. Med redegjørelsen skal det<br />
også følge oversikt over de opplysninger som den faglig ansvarlige har bygget sin<br />
avgjørelse på.<br />
Når redegjørelsen er kommet inn til kontrollkommisjonen, skal den snarest gjøres<br />
kjent for pasienten og den som i tilfelle handler på pasientens vegne.<br />
§ 71 Informasjon til pasienten<br />
Kontrollkommisjonen skal underrette pasienten eller den som handler på hans eller<br />
hennes vegne om<br />
a) navnet på kontrollkommisjonens medlemmer,<br />
b) at pasienten og/eller den som handler på hans eller hennes vegne har rett til å være<br />
til stede, jf. § 74,<br />
c) tidspunktet for berammelse og at pasienten har anledning til å uttale seg før<br />
kontrollkommisjonen avgjør saken,<br />
d) at pasienten eller den som handler på hans eller hennes vegne må si i fra snarest<br />
mulig dersom det vil anføres at noen av kontrollkommisjonens medlemmer er<br />
inhabile.<br />
§ 72 Sakens opplysning<br />
Kontrollkomrnisjonens leder skal påse at saken blir så godt opplyst som mulig.<br />
Skal vitner eller sakkyndige forklare seg for kontrollkommisjonen, sørger lederen<br />
for at de blir innkalt. Begjæring fra pasienten eller den som handler på hans eller hennes<br />
37
vegne om å få innhentet opplysninger eller avhørt vitner, kan avvises av<br />
kontrollkommisjonen dersom opplysningene synes å være uten betydning for saken.<br />
Kontrollkommisjonens avgjørelse skal begrunnes.<br />
Forklaringer som avgis til lederen alene skal nedskrives. For øvrig avgjør<br />
kontrollkommisjonen i hvert enkelt tilfelle i hvilken utstrekning protokollasjon av<br />
forklaringer skal finne sted.<br />
I saker etter psykisk helsevernloven § 6-4 skal det holdes <strong>møte</strong>r. Forvaltningsloven<br />
§ 17 gjelder tilsvarende.<br />
§ 73 Kontrollkommisjonens vedtak<br />
Når kontrollkommisjonens leder finner at saken er tilstrekkelig forberedt, tas saken<br />
opp til avgjørelse.<br />
Vedtaket treffes av fulltallig kommisjon. Før vedtak treffes holder<br />
kontrollkommisjonen rådslagning og sternmegivning. Når stemmene står likt, gjør<br />
lederens stemme utslaget.<br />
Vedtaket skal inneholde<br />
a) opplysning om kontrollkommisjonens sammensetning, samt tid og sted for det<br />
avsluttende <strong>møte</strong>t,<br />
b) en kort fremstilling av hva saken gjelder, avgjørelsesgrunnene og slutningen,<br />
c) de faktiske forhold som har vært avgjørende for vedtaket, samt de hensyn som er<br />
lagt vekt på ved en eventuell skjønnsutøvelse,<br />
d) opplysning om vedtaket er enstemmig. Hvis det er uenighet i kontrollkommisjonen,<br />
skal det gis grunner for de forskj ellige standpunkt.<br />
Kontrollkommisjonen skal om mulig treffe sitt vedtak innen to uker etter at saken<br />
ble brakt inn for den. Hvis fristen ikke kan overholdes, skal grunnen til dette opplyses i<br />
vedtaket.<br />
Vedtaket skal underskrives av kontrollkommisjonens medlemmer, eller eventuelt<br />
av kontrollkommisjonens leder etter fullmakt. Dersom det foreligger slik fullmakt, skal<br />
det fremgå av vedtaket.<br />
Kopi av vedtaket skal snarest mulig sendes pasienten, den som handler på<br />
pasientens vegne og den faglig ansvarlige for vedtaket. Hvis klageren er en annen enn<br />
pasienten eller den som handler på hans eller hennes vegne, skal også denne orienteres om<br />
vedtaket.<br />
§ 74 Pasientens rett til å were til stede<br />
Pasienten og den som handler på hans eller hennes vegne har rett til å være til stede<br />
i <strong>møte</strong>r hvor det skal opptas forklaringer eller gis muntlige redegjørelser til bruk i saken.<br />
Dersom sterke grunner taler for det, kan kontrollkommisjonen bestemme at<br />
pasienten skal forlate <strong>møte</strong>t. Når pasienten kommer tilbake til <strong>møte</strong>lokalet skal han eller<br />
hun gjøres kjent med det som er opplyst under hans eller hennes fravær. Det kan kun<br />
unnlates å informere pasienten dersom det er påtrengende nødvendig for å hindre fare for<br />
liv eller alvorlig helseskade for pasienten selv. Informasjon kan også unnlates dersom det<br />
er klart utilrådelig av hensyn til personer som står pasienten nær, jf. pasientrettighetsloven<br />
§ 3-2.<br />
III Etterprøving av vedtak uten klage<br />
§ 75 Dokumentkontroll<br />
38
Når noen er undergitt tvungen observasjon eller tvungent psykisk helsevern, skal<br />
kontrollkommisjonen så snart som mulig gjennom kontroll av dokumentene i saken<br />
forvisse seg om at riktig fremgangsmåte er fulgt og at vedtaket bygger på en vurdering av<br />
vilkårene i psykisk helsevernloven § 3-2 eller § 3-3, jf. loven § 3-8 første ledd.<br />
Dersom kontrollkommisjonen på bakgrunn av de fremlagte dokumenter finner at<br />
vedtaket lider av alvorlige formelle eller materielle feil, kan vedtaket kjennes ugyldig.<br />
Resultatet av dokumentkontrollen skal protokolleres.<br />
§ 76 Etterprøving etter tre måneder<br />
Dersom det ikke klages over etableringen av tvungent psykisk helsevern, skal<br />
likevel kontrollkommisjonen, når det er gått tre måneder etter vedtaket, av eget tiltak<br />
vurdere om det er behov for tvungent vern, jf. psykisk helsevernloven § 3-8 annet ledd.<br />
Kontrollkommisjonen skal i vurderingen se hen til om vilkårene for tvungent psykisk<br />
helsevern fremdeles er til stede, og skal særlig vurdere hensiktsmessigheten av vernet. I<br />
denne forbindelse skal kontrollkommisjonen også kontrollere at pasienten har fått<br />
individuell plan, jf. psykisk helsevernloven § 4-1, jf. forskrift 23. desember 2004 nr. 1837<br />
om individuell plan etter helselovgivningen og sosialtjenesteloven.<br />
Kontrollkommisjonen skal påse at saken er så godt opplyst som mulig, og kan<br />
prøve alle sider av saken. Pasienten har rett til å uttale seg, jf. psykisk helsevernloven § 3-<br />
9. Vedtaket treffes av fulltallig kommisjon.<br />
Kopi av vedtaket sendes pasienten, den som handler på pasientens vegne og den<br />
faglig ansvarlige for vedtaket så snart som mulig.<br />
§ 77 Samtykke til forlengelse av tvungent psykisk helsevern<br />
Dersom tvungent psykisk helsevern skal ha varighet utover ett år, må<br />
kontrollkommisjonen samtykke til dette, jf. psykisk helsevernloven § 3-8 tredje ledd.<br />
Saksbehandlingen ved forlengelse vil være tilsvarende den etterprøving som følger av<br />
denne forskriften § 76.<br />
§ 78 Frivillig psykisk helsevern for barn som er fylt 12 år<br />
Spørsmål om etablering av psykisk helsevern etter samtykke fra den eller de som<br />
har foreldreansvaret, skal bringes inn for kontrollkommisjonen til etterprøving dersom<br />
barnet ikke selv er enig i vedtaket, jf. psykisk helsevernloven § 2-1 annet ledd.<br />
Barnet kan også senere be om at det psykiske helsevernet skal opphøre. Dersom det<br />
besluttes at det psykiske helsevernet skal opprettholdes, kan spørsmålet bringes inn for<br />
kontrollkommisjonen ti1 etterprøving.<br />
§ 79 Begjæring om samtykke til å være undergitt reglene om tvungent psykisk helsevern<br />
Beslutning om å kreve samtykke til å være undergitt reglene om tvungent psykisk<br />
helsevern i tre uker kan bringes inn for kontrollkommisjonen til etterprøving av pasienten,<br />
hans eller hennes nærmeste pårørende eller den som handler på pasientens vegne, jf.<br />
psykisk helsevernloven § 2-2. Gjelder beslutningen barn og unge mellom 12 og 16 år og<br />
barnet ikke selv er enig i tiltaket, skal beslutningen bringes inn for kontrollkommisjonen.<br />
Kontrollkommisjonen må snarest mulig ta saken til behandling.<br />
Med hensyn til barn og unge under 16 år kan tiltaket iverksettes selv om<br />
kontrollkommisjonen ikke har behandlet saken.<br />
IV Kontroll med pasientens opphold ved institusjonen<br />
39
§ 80 Besøk<br />
Kontrollkommisjonen skal minst én gang pr. måned besøke<br />
institusjoner/avdelinger som er godkjent for å ha ansvar for pasienter under tvungent<br />
psykisk helsevern med døgnopphold. I andre institusjoner og steder med privat forpleining<br />
skal besøk skje minst fire ganger i året. Besøket kan skje ved et eller flere av<br />
kontrollkommisjonens medlemmer. Noen av besøkene bør skje uanmeldt.<br />
Helsedirektoratet kan gi dispensasjon fra bestemmelsen i første ledd.<br />
§ 81 Om kontrollen<br />
Kontrollkommisjonen skal føre kontroll med bruken av restriktive tiltak.<br />
Kontrollkommisjonen skal under sine besøk gjennomgå protokollene hvor opplysninger<br />
om bruk av skjerming, behandling uten eget samtykke og tvangsmidler er ført inn.<br />
Kontrollkommisjonen skal undersøke om det er husordensreglement ved<br />
institusjonen og skal påse at dette eventuelt er i overensstemmelse med gjeldende<br />
lovgivning.<br />
Kontrollkommisjonen skal under sine besøk gi pasientene anledning til å fremsette<br />
klager over vedtak etter psykisk helsevernloven, og ellers ta opp forhold av betydning for<br />
pasientens opphold ved institusjonen eller forpleiningsstedet. Pasienter som er innlagt i<br />
institusjonen uten eget samtykke etter siste besøk, skal få tilbud om samtale med<br />
kontrollkommisjonen. For øvrig kan kontrollkommisjonens medlemmer så vidt mulig<br />
bistå pasientene med råd og hjelp.<br />
Kontrollkommisjonen skal varsle Helsetilsynet i fylket om alvorlige forhold ved<br />
institusjonen. Ellers kan kontrollkommisjonen ta forholdet opp med institusjonens ledelse<br />
eller den faglig ansvarlige for vedtak.<br />
V Godtgjøring man.<br />
§ 82 Omfang<br />
Godtgjøring gis for faktisk medgått tid til <strong>møte</strong>forberedelse, arbeid i <strong>møte</strong>r,<br />
klagebehandling, tilsynsreiser mv. Det skal være den samme godtgjøring for arbeid i og<br />
utenfor <strong>møte</strong>r. Det gis godtgjøring for hver påbegynte halvtime. Godtgjøring for<br />
forberedende arbeid og reisefravær avrundes under ett oppover til nærmeste halvtime.<br />
§ 83 Satser<br />
Kontrollkommisjonens medlemmer fåx godtgjøring per time. Satsen beregnes<br />
prosent av den til enhver tid gjeldende salærsatsen fastsatt av Justisdepartementet etter<br />
forskrift 3. desember 1997 nr. 1441 om salær fra det offentlige til advokater m.v. § 2.<br />
Det skal ikke utbetales feriegodtgjøring i tillegg til godtgjøringssatsene. Annet<br />
fravær som for eksempel sykdom, godtgjøres heller ikke.<br />
Eventuelle vikarer under ferie- eller sykefravær for kommisjonens leder eller<br />
øvrige medlemmer tilstås godtgjøring som for leder og øvrige medlemmer.<br />
Godtgjøringssatsene reguleres uten særlig varsel i samsvar med de reguleringer<br />
som til enhver tid fastsettes av Justisdepartementet.<br />
Leder og varaleder:<br />
a) Jurist som er i dommerembete eller som er ansatt i annen stilling godtgjøres per<br />
time med 75 prosent av den til enhver tid gjeldende salærsatsen.<br />
40
) Advokat som er selvstendig næringsdrivende godtgjøres per time med 100 prosent<br />
av den til enhver tid gjeldende salærsatsen.<br />
Lege og varamedlem for lege:<br />
a) Lege i lønnet stilling godtgjøres per time med 75 prosent av den til enhver tid<br />
gjeldende salærsatsen.<br />
b) Lege som er selvstendig næringsdrivende godtgjøres per time med 100 prosent av<br />
den til enhver tid gjeldende salærsatsen.<br />
Øvrige medlemmer:<br />
a) Øvrige medlemmer og varamedlemmer godtgjøres per time med 37,5 prosent av<br />
den til enhver tid gjeldende salærsatsen.<br />
b) Medlem og varamedlem som er selvstendig næringsdrivende som hovedstilling,<br />
godtgjøres per time med 50 prosent av den til enhver tid gjeldende salærsatsen.<br />
Sekretærhjelp:<br />
Sekretærer som bistår kommisjonen godtgjøres per time med 25 prosent av den til<br />
enhver tid gjeldende salærsatsen.<br />
§ 84 Beregning av timeantall som det skal gis arbeidsgodtgjøring for<br />
I tidsrommet kl. 0800-1600 på hverdager (mandag til fredag) gis godtgjøring for<br />
reisetid og annet fravær. Til andre tider gis godtgjøring for reisetid.<br />
Finner fylkesmannen at det er benyttet lengre tid enn hva som er rimelig og<br />
nødvendig, skal salæret settes ned. Før dette skjer skal vedkommende som har innlevert<br />
arbeidsoppgaven, gis mulighet til å uttale seg. Hvilket tidsforbruk som er rimelig og<br />
nødvendig må avgjøres etter et konkret skjønn. Dersom det fmnes nødvendig, kan<br />
fylkesmannen innhente sakens dokumenter for vurdering av saksforberedelsens omfang.<br />
Settes salæret ned, skal dette begrunnes.<br />
§ 85 Tapt arbeidsfortjeneste<br />
Dersom deltagelse i kommisjonen medfører tapt arbeidsinntekt, kan fylkesmannen<br />
i det enkelte tilfelle samtykke til at det gis erstatning i tillegg til godtgjøringen. Tap i<br />
arbeidsinntekt kan dekkes med inntil det beløp som til enhver tid er bestemt i Statens<br />
Personalhåndbok og kgl.res. om styrer, råd og utvalg mv.<br />
§ 86 Reisegodtgjøring<br />
For reiser i kontrollkommisjonens tjeneste gjelder særavtale for reiser innenlands<br />
for statens regning.<br />
Søknader om å benytte eget transportmiddel sendes til og avgjøres av<br />
fylkesmannen.<br />
§ 87 Regnskapsrapport og årsregnskap<br />
Fylkesmannen skal innen 10. september hvert år sende regnskapsrapport for<br />
kommisjonens samlede utgifter per 31. august til Helsedirektoratet.<br />
Fylkesmannen skal innen 10. januar det påfølgende året sende avsluttet<br />
årsregnskap for kommisjonens samlede utgifter til Helsedirektoratet.<br />
Kapittel 9 Sluttbestemmelser<br />
§ 88 Overgangsbestemmelse<br />
41
Endringen i vilkåret for midlertidig godkjenning etter § 12 gjøres gjeldende for nye<br />
søknader. Eksisterende midlertidige godkjenninger gjelder ut den fastsatte tidsfristen.<br />
§ 89 Ikrafttredelse<br />
Forskriften trer i kraft<br />
Fra samme tidspunkt oppheves:<br />
1. Forskrift 12. januar 2000 nr. 1219 om den faglig ansvarlige for vedtak i det<br />
psykiske helsevernet<br />
2. Forskrift 3. november 2000 nr. 1098 om godkjenning av institusjoner som skal ha<br />
ansvar for tvungent psykisk helsevem<br />
3. Forskrift 24. november 2000 nr. 1172 om undersøkelse og behandling uten eget<br />
samtykke<br />
4. Forskrift 24. november 2000 nr. 1173 om bruk av tvangsmidler for å avverge skade<br />
i institusjoner for døgnopphold innenfor det psykiske helsevernet<br />
5. Forskrift 24. november 2000 nr. 1174 om tvungent psykisk helsevern uten<br />
døgnopphold i institusjon<br />
6. Forskrift 21. desember 2000 nr. 1409 om øyeblikkelig hjelp i det psykiske<br />
helsevernet<br />
7. Forskrift 21. desember 2000 nr. 1408 om kontrollkommisjonens virksomhet<br />
8. Forskrift 21. desember 2000 nr. 1407 om pasienter i privat forpleining i det<br />
psykiske helsevernet<br />
9. Forskrift 13. september 2004 nr. 1260 om godtgjøring m.m. til<br />
kontrollkommisjonene i det psykiske helsevernet<br />
10. Forskrift 15. desember 2006 nr. 1423 om bruk av skjerming i institusjoner i det<br />
psykiske helsevernet<br />
11. Forskrift 15. desember 2006 nr. 1424 om etablering av tvungent psykisk helsevern<br />
mv.<br />
***<br />
42
f'11<br />
Anbefalingene er av både faglig og organisatorisk art.<br />
)<br />
Helsedirektoratet<br />
Deres ref.:<br />
Saksbehandler: GWE<br />
Vår ref.: 08/21<br />
Dato: 24.09.2010<br />
Høring - utkast til nasjonal retningslinje for gravide i LAR og oppfølging av<br />
familiene frem til barnet når skolealder<br />
Helsedirektoratet sender med dette på høring utkast til Nasjonal retningslinje for<br />
gravide i legemiddelassistert rehabilitering (LAR) og oppfølging av familiene.<br />
Dokumentene kan lastes ned fra www.helsedirektoratet.no/oublikasjoner/horinger<br />
På nettstedet ligger også vedleggene til utkastet til retningslinjen.<br />
Høringsinvitasjonen sendes til et utvalg organisasjoner som erfaringsmessig har stor<br />
interesse av, eller på ulike vis er involvert i arbeidet med gravide og familier i risiko,<br />
og/eller substitusjonsbehandling i Norge. Alle som ønsker å delta i høringen, har<br />
imidlertid anledning til det, selv om de ikke har mottatt høringsinvitasjonen.<br />
Vedlagt følger ovennevnte forslag til Nasjonal retningslinje. Retningslinjen gir ca 230<br />
anbefalinger for<br />
oppfølging av gravide i LAR i <strong>kommune</strong> og spesialisthelsetjeneste<br />
oppholdet på sykehus i forbindelse med fødsel og barseltid<br />
oppfølging av barn og familier gjennom sped- og småbarnsalder<br />
Vi i<strong>møte</strong>ser alle tilbakemeldinger, men ønsker at følgende deler av forslaget vurderes<br />
spesielt:<br />
Samhandlingsperspektivet; oppfølgingen baserer seg på et tett samarbeid<br />
mellom mange ulike aktører i <strong>kommune</strong> (helsestasjon, fastlege,<br />
sosialtjeneste/NAV, barnehage, barnevern) og spesialisthelsetjeneste (TSB,<br />
føde/barselavdeling, barneavdelinger, psykisk helsevern for barn og unge,<br />
psykiatri).<br />
Svangerskapskontroller, som finner sted både i <strong>kommune</strong> og<br />
spesialisthelsetjeneste.<br />
Utpeking av et begrenset antall sykehus til å håndtere fødsler og<br />
abstinensbehandlingen av den nyfødte.<br />
Etablering av tverrfaglig team i spesialisthelsetjenesten for å ivareta disse barna<br />
og barn som har vært eksponert for rusmidler (inklusive alkohol) eller andre<br />
vanedannende medikamenter.<br />
Helsedirektoratet Divisjon spesialisthelsetjenester<br />
Avd. psykisk helsevern og rus<br />
Gabrielle Katrine Welle-Strand. tif.: 24 16 31 93<br />
Postadr: Pb 7000 St. Olavs diass, 0130 Oslo Besoksadr: Universitetsgata 2 * TIf.: 810 20 050<br />
Faks: 24 16 30 01 Org. nr.: 983 544 622 postmottak@helsedir.no * www.helsedirektoratet.no
Oppfølgingen i sped- og småbarnsalder, som er delt mellom <strong>kommune</strong> (utvidet<br />
oppfølging fra helsestasjon mm) og spesialisthelsetjenesten.<br />
Prosjektgruppen som har utarbeidet retningslinjeutkastet, har arbeidet med konsensus<br />
som mål. Prosjektgruppen er enig om alle anbefalinger med unntak av en (6.4.2,<br />
anbefaling 1, side 53). Dissensforslaget vedlegges.<br />
Hovedgrunnene til at Helsedirektoratet ikke støtter dissensforslaget er:<br />
Forslaget er på tvers av klare anbefalinger fra WHO og internasjonalt anerkjente<br />
eksperter.<br />
Forslaget viser ikke forståelse for opioidavhengighetens kompleksitet og<br />
dermed grunnlaget for LAR.<br />
De fleste kvinnene er allerede i LAR når graviditeten oppdages. Barnet må<br />
derfor uansett nedtrappes, enten i fosterlivet, hvor det vanskelig lar seg<br />
overvåke eller etter fødsel, med tett overvåking og oppfølging.<br />
Forslaget er medisinsk uforsvarlig ut fra eksisterende kunnskap. Det foreligger<br />
ingen effektstudier som påviser sikkerhet for fosteret ved nedtrapping.<br />
Forslaget veier ikke fordeler og ulemper ved nedtrapping opp mot hverandre.<br />
Forslaget baserer seg delvis på dyrestudier, hvor overførbarheten til mennesker<br />
er vanskelig.<br />
Forslaget hevder at norske forhold er annerledes ved at man har mulighet til<br />
innleggelse på institusjon i svangerskapet. De færreste kvinnene ønsker<br />
innleggelse på institusjon, da de lever stabile liv uten bruk av rusmidler.<br />
Det er ingen entydig sammenheng mellom mors dosering av medikament i<br />
svangerskapet og alvorlighet og varighet av neonatalt abstinenssyndrom (NAS)<br />
hos den nyfødte.<br />
Allerede i dag foregår det et betydelig press på norske kvinner i LAR for å<br />
nedtrappe metadon/buprenorfin under svangerskapet, i strid med gjeldende<br />
norske og internasjonale anbefalinger og pasientrettighetsloven.<br />
Helsedirektoratets ledelse støtter derfor forslaget som prosjektgruppens leder og<br />
flertallet i prosjektgruppen står bak.<br />
Høringsinstansene står fritt i å vurdere også andre spø rsmål.<br />
For retningslinjen ber vi fortrinnsvis om at det elektroniske høringsskjemaet benyttes.<br />
Høringssvar kan imidlertid også sendes på annet vis.<br />
Det tas sikte på at retningslinjen skal tre i kraft 1. april 2011.<br />
Høringsfristen er 31.desember 2010.<br />
Høringsuttalelser kan sendes elektronisk til ostmottak@helsedir.no eller til<br />
Helsedirektoratet<br />
Att: Gabrielle Welle-Strand<br />
Postboks 7000 St Olavs plass<br />
0130 Oslo<br />
2
Papirversjon av høringsdokumentene kan bestilles elektronisk fra<br />
tr kksak helsedir.no eller telefon 24 16 33 68.<br />
Vennlig hilsen<br />
Hans Petter Aarseth e.f.<br />
divisjonsdirektør<br />
Dokurnentet er godkjent elektronisk<br />
Arne Johannesen e.f.<br />
avdelingsdirektør
Landets fylkesmenn / Sysselmannen pa Svalbard<br />
Landets <strong>kommune</strong>r<br />
Landets regionale helseforetak<br />
Landets høgskoler (m/helse- og sosialfaglig utdannelse)<br />
Landets pasientombud<br />
Landets politidistrikt<br />
Landets universiteter<br />
Departementene<br />
Helsetilsynet i fylkene<br />
Regionsentrene for barn og unges psykiske helse (RBUP)<br />
Regionsentrene mot vold og traumatisk stress (RVTS)<br />
Statsadvokatembetene
-<br />
Høyringsinstansane<br />
Dykkar ref<br />
DET KONGE LEGE<br />
KOMMUNAL- OG REGIONALDEPARTEMENT<br />
Høyring — forslag til endringar i <strong>kommune</strong>lova<br />
Itti<br />
Kommunal- og regionaldepartementet sender med dette på høyring forslag til<br />
endringar i <strong>kommune</strong>lova. I høyringsnotatet legg departementet fram forslag om:<br />
å lovfeste at det er nødvendig med kvaliflsert fleirtal for å endre talet på<br />
<strong>kommune</strong>styrerepresentantar i ein <strong>kommune</strong><br />
å lovfeste at <strong>kommune</strong>styret i kvar valperiode skal vedta nytt<br />
delegasjonsreglement i <strong>kommune</strong>n<br />
Departementet legg bg fram forslag om:<br />
å lovfeste at det som hovudregel skal vere politisk innstilling i saker som<br />
folkevalde organ handsamar, men at <strong>kommune</strong>styret kan gjere unntak frå<br />
hovudregelen<br />
å lovfeste ei alternativ føresegn om danning av <strong>kommune</strong>råd i kommunar med<br />
parlamentarisk styringsform, ved at ordføraren, når den parlamentariske<br />
situasjonen tilseier det, på vegner av <strong>kommune</strong>styret har plikt til å gi ein<br />
<strong>kommune</strong>rådsleiarkandidat i oppdrag å danne nytt <strong>kommune</strong>råd (utpeiking)<br />
Departementet sender forslaga på brei høyring for det blir teke endeleg stilling i desse<br />
viktige spørsmåla.<br />
Postadresse Kontoradresse Telefon<br />
Postboks 8112 Dep kkerse 59 22 24 90 90<br />
0032 (1SL( ) Ore nr<br />
972 417 858<br />
Vår ref Dato<br />
10/2126-2 ERA 06.09.2010<br />
Kommunala% delm2a<br />
Telefaks<br />
Saksbehandlari<br />
Frland Aamodt<br />
22 24 68 28
Eventuelle merknader til forslaget kan sendast til ostmottak@krd.de .no eller til<br />
Kommunal- og regionaldepartementet, Postboks 8129 Dep, 0032 Oslo, merkt sak<br />
10/2126. Frist er sett til 6. desember 2010.<br />
Vi gjer merksam på at også andre enn dei som står på høyringslista kan sende inn<br />
merknader. Alle svar blir lagt ut på departementet sine nettsider.<br />
Med helsing<br />
Ofi r Ut IlaCk (c\S.(no<br />
Anne Na stad Lyftin (.11)<br />
ekspedisjonssjef<br />
Vedlegg<br />
Side 2<br />
Sølve Monica Steffensen<br />
avdelingsdirektør
Høyringsinstanser<br />
Sametinget<br />
Departementene<br />
Interne avdelinger i Kommunal- og regionaldepartementet<br />
Fylkesmenn<br />
Fylkes<strong>kommune</strong>r<br />
Kommuner<br />
Registrerte politiske partier<br />
Sysselmannen på Svalbard<br />
Longyearbyen lokalstyre<br />
Statistisk sentralbyrå<br />
Riksarkivet<br />
Riksrevisjonen<br />
Riksantikvaren<br />
Rikstrygdeverket<br />
NAV<br />
Direktoratet for arbeidstilsynet<br />
Direktoratet for naturforvaltning<br />
Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap<br />
Skattedirektoratet<br />
Sosial- og helsedirektoratet<br />
Toll- og avgiftsdirektoratet<br />
Utdanningsdirektoratet<br />
Utlendingsdirektoratet<br />
Vegdirektoratet<br />
Barneombudet<br />
Forbrukerombudet<br />
Diskriminerings- og likestillingsombudet<br />
Sivilombudsmannen<br />
Datatilsynet<br />
Konkurransetilsynet<br />
Kredittilsynet<br />
Mattilsynet<br />
Statens forurensningstilsyn<br />
Statens helsetilsyn<br />
Forbrukerrådet<br />
Kommunal landspensjonskasse<br />
Side 3
Kommunalbanken<br />
Statens pensjonskasse<br />
Direktoratet for forvaltning og IKT (DIFI)<br />
Innovasjon Norge<br />
SIVA Selskapet for industrivekst<br />
Norges forskningsråd<br />
Handelshøyskolen BI<br />
Høgskolen i Bodø<br />
Høgskolen i Oslo<br />
Norges handelshøyskole NHH<br />
NTNU<br />
Universitetet i Bergen<br />
Universitetet i Oslo<br />
Universitetet i Stavanger<br />
Universitetet i Tromsø<br />
Universitetet for miljø- og biovitenskap<br />
Universitetet i Agder<br />
KS - Kommunesektorens arbeidsgiver- og interesseorganisasjon<br />
Næringslivets hovedorganisasjon<br />
Finansnæringens hovedorganisasjon<br />
Verdipapirfondenes forening<br />
Sparebankforeningen<br />
Handels- og servicenæringens hovedorganisasjon<br />
Arbeidsgiverforeningen Spekter<br />
Finansnæringens arbeidsgiverforening<br />
Landsorganisasjonen i Norge<br />
Yrkesorganisasjonenes sentralforbund<br />
Akademikerne<br />
Unio<br />
Fagforbundet<br />
Fellesforbundet<br />
Kommunalansattes fellesorganisasjon<br />
NITO<br />
Norsk sykepleierforbund<br />
Utdanningsforbundet<br />
Finansforbundet<br />
Norsk journalistlag<br />
Norsk presseforbund<br />
Norsk redaktørforening<br />
Side 4
Den norske advokatforening<br />
Den norske dommerforening<br />
Den norske lægeforening<br />
Den norske revisorforening<br />
Forbund for kommunal økonomiforvaltning og skatteinnfordring<br />
Den norske tannlegeforening<br />
Norsk psykologiforening<br />
Friluftsrådenes landsforbund<br />
Kulturminnevernets fellesorganisasjon<br />
Norges autoriserte regnskapsføreres forening<br />
Norges idrettsforbund<br />
Norges juristforbund<br />
Norges <strong>kommune</strong>revisorforbund<br />
Norges velforbund<br />
Norsk kommunalteknisk forening<br />
Norsk pensjonistforbund<br />
Norsk rådmannsforum<br />
NORVAR — Norsk Va-verk forening<br />
Private barnehagers landsforbund<br />
Funksjonshemmedes fellesorganisasjon<br />
Nasjonalforeningen for folkehelsen<br />
Nasjonalt folkehelseinstitutt<br />
Norges handikapforbund<br />
Norsk pasientforening<br />
Samarbeidsorganet for funksjonshenunedes organisasjoner c/o Norges<br />
Handikapforbund Statens råd for funksjonshemmede<br />
Elevorganisasjonen<br />
Foreldreutvalget for grunnskolen<br />
Landsrådet for norske barne- og ungdomsorganisasjoner<br />
Norsk forening for bolig- og byplanlegging<br />
Samarbeidsrådet for yrkesopplæring<br />
Side 5
Høyringsnotat om endringar i<br />
<strong>kommune</strong>lova<br />
06.09.2010
Innhald<br />
1 lnnleiing 3<br />
2 Lovfesting av at det er nødvendig med kvalifisert fieirtal for å endre talet på<br />
<strong>kommune</strong>styrerepresentantar i ein <strong>kommune</strong> 3<br />
2. 1 Gjeldande rett 3<br />
"".") Bakgrunn 4<br />
2.3 Vurderingar og forslag frå departementet 4<br />
3 Lovfesting av at <strong>kommune</strong>styret i kvar valperiode skal vedta nytt<br />
delegasjonsreglement i <strong>kommune</strong>n 5<br />
3.1 Bakgrunn 5<br />
3.2 Gjeldande rett 6<br />
3.3 Vurderingar og forslag frå departementet 6<br />
4 Lovfesting av at vedtak i folkevalde organ som hovudregel bør gjerast på grunnlag av<br />
politisk innstilling 8<br />
4.1 Bakgrunn 8<br />
4.2 Gjeldande rett 9<br />
4.3 Vurderingar og forslatz frå departementet 10<br />
5 Ny føresegn om ctablering av fylkesråd og <strong>kommune</strong>råd i fylke og kommunar med<br />
parlamentarisk styringsform 17<br />
5.1 Bakgrunn 12<br />
5.2 Gjeldande rett 13<br />
5.3 Nærmare om forsøket med byrådsdanningar 13<br />
5.4 Evaluerintza av forsoket med byrådsdanningar 14<br />
5.5 Vurderirwar og forslag frå departementet 17<br />
6 Økonomiske og administrative konsekvensar 20<br />
7 Lovforslag
1 Innleiing<br />
Kommunal- og regionaldepartementet kjem i dette høyringsnotatet med forslag om<br />
enkelte endringar i <strong>kommune</strong>lova. Tre av forslaga er ei oppfølging av forslaga frå<br />
regjeringa i St.meld. nr. 33 (2007-2008) Eit sterkt lokaldemokrati, s. 115, som blei<br />
fremma 20. juni 2008. Etter initiativ frå Oslo <strong>kommune</strong> legg vi også fram forslag om å<br />
heimle i lov ein alternativ måte å danne <strong>kommune</strong>råd på.<br />
Departementet legg i dette notatet fram forslag om desse lovendringane:<br />
forslag om å lovfeste at det er nødvendig med kvaliflsert fleirtal for å endre talet<br />
på <strong>kommune</strong>styrerepresentantar i ein <strong>kommune</strong><br />
forslag om å lovfeste at <strong>kommune</strong>styret i kvar valperiode skal vedta nytt<br />
delegasjonsreglement i <strong>kommune</strong>n<br />
forslag om å lovfeste at det som hovudregel skal vere politisk innstilling i saker<br />
som folkevalde organ handsamar, men at <strong>kommune</strong>styret kan gjere unntak frå<br />
hovudregelen.<br />
forslag om å lovfeste ei alternativ føresegn om danning av <strong>kommune</strong>råd i<br />
kommunar med parlamentarisk styringsform, ved at ordføraren, når den<br />
parlamentariske situasjonen tilseier det, på vegner av <strong>kommune</strong>styret har plikt til å<br />
gi ein <strong>kommune</strong>rådsleiarkandidat i oppdrag å danne nytt <strong>kommune</strong>råd (utpeiking)<br />
Lovforslaga gjeld for både kommunar og fylkeskommunar. For å gjere det enklare vil<br />
departementet nytte uttrykka <strong>kommune</strong>, <strong>kommune</strong>styrerepresentant og <strong>kommune</strong>råd som<br />
felles nemningar for både <strong>kommune</strong>/fylkes<strong>kommune</strong>, <strong>kommune</strong>styre-/fylkestingsmedlem<br />
og <strong>kommune</strong>råd/fylkesråd dersom ikkje noko anna går fram av samanhengen.<br />
2 Lovfesting av at det er nødvendig med kvalifisert fleirtal for å<br />
endre talet på <strong>kommune</strong>styrerepresentantar i ein <strong>kommune</strong><br />
2.1 Gjeldande rett<br />
Samansetninga av <strong>kommune</strong>styra er regulert i <strong>kommune</strong>lova § 7. Lova inneheld<br />
minimumsgrenser for talet på medlemmer i <strong>kommune</strong>styret, basert på innbyggjartalet i<br />
<strong>kommune</strong>n, jf. § 7 nr. 2. Dersom <strong>kommune</strong>n har færre enn 5 000 innbyggjarar, skal det<br />
vere minst 11 representantar i <strong>kommune</strong>styret. Dersom <strong>kommune</strong>n har fleire enn 5 000<br />
innbyggjarar, men mindre enn 10 000 innbyggjarar, skal det vere minst 19 representantar,<br />
osv.<br />
§ 7 nr. 2 regulerer også samansetninga av fylkestinget. Dersom fylkes<strong>kommune</strong>n har færre<br />
enn 150 000 innbyggjarar, skal det vere minst 19 representantar i fylkestinget. Dersom<br />
fylkes<strong>kommune</strong>n har tleire enn 150 000 innbyggjarar, men mindre enn 200 000<br />
innbyggjarar, skal det vere minst 27 representantar, osv.<br />
Det går fram av § 7 nr. 3 at <strong>kommune</strong>styret sjølv må vedta endringar i medlemstalet<br />
seinast 31. desember i det nest siste året av valperioden, med verknad for den komande<br />
3
valperioden. Vedtak om endringar i medlemstalet følgjer dei alminnelege<br />
avrøystingsreglane i § 35. Det inneber at vedtak blir gjorde med alminneleg fleirtal. I<br />
forarbeida til <strong>kommune</strong>lova blei det drøfta om ein burde krevje 2/3 fleirtal for å endre<br />
medlemstalet i <strong>kommune</strong>styra. Det blei likevel lagt vekt på at det alminnelege<br />
fleirtalsprinsippet burde leggjast til grunn for alle kommunale vedtak. Omsynet til ei<br />
effektiv sakshandsaming og så enkle og oversiktlege avrøystingsreglar som mogleg tilsa<br />
ein slik konklusjon.<br />
2.2 Bakgrunn<br />
Departementet varsla i St.meld. nr. 33 (2007-2008) Eit sterkt lokaldemokrati<br />
(lokaldemokratimeldinga), s. 102, at det ville fremme forslag om å endre <strong>kommune</strong>lova<br />
slik at det blir stilt krav om kvalifisert fleirtal i <strong>kommune</strong>styret for å endre talet på<br />
<strong>kommune</strong>styrerepresentantar. I rneldinga blei det peikt på at det har vore ein sterk<br />
nedgang i talet på <strong>kommune</strong>styrerepresentantar og politiske verv i kommunane, noko som<br />
har ført til ei mindre kontaktflate mellom innbyggjarane og dei folkevalde. I<br />
lokaldemokratimeldinga, s. 97, går det vidare fram:<br />
Lokaldemokratikommisjonen dokumenterer ein nedgang i talet på<br />
<strong>kommune</strong>styrerepresentantar frå 13 073 i 1991 til 11 138 i 2003. Dette utgjer ein nedgang<br />
på om lag 15 prosent over ein tolvårsperiode. Over halvparten av denne nedgangen<br />
skjedde i fireårsperioden frå 1999 til 2003. Då gjekk talet på <strong>kommune</strong>styrerepresentantar<br />
ned frå 12 253 til 11138, eller med om lag 9 prosent.<br />
Ved valet i 2007 vart 10 948 <strong>kommune</strong>styrerepresentantar valde. Noko av nedgangen i<br />
talet på <strong>kommune</strong>styrerepresentantar kjem av at talet på kommunar vart redusert med tre<br />
på grunn av <strong>kommune</strong>samanslåingar. Jamfort med den førre <strong>kommune</strong>styreperioden,<br />
hadde 39 kommunar redusert talet på <strong>kommune</strong>styrerepresentantar. I alt 13 kommunar<br />
hadde valt å auka talet på <strong>kommune</strong>styrerepresentantar.<br />
Det har også skjedd ei markert utvikling når det gjeld det totale talet på politikarar og talet<br />
på politiske verv. Allereie på 1970-talet vart fleire politiske verv tjerna då einskilde<br />
kommunar avvikla ei rekkje politiske samansette fagnemnder, og vi etter kvart fekk<br />
hovudutvalsmodellen som samla mange sektoroppgåver i eit fåtal såkalla hovudutval.<br />
Lokaldemokratkornmisjonen peikar også på at gjennomgåande representasjon i<br />
kommunane har brcidd om seg. Dette fører Og til ein reduksjon av talet på politikarar.<br />
Lokaldemokratimeldinga tok derfor opp spørsmålet om i kva grad endringar i<br />
<strong>kommune</strong>lova kan vere med på å redusere nedgangen i talet på<br />
<strong>kommune</strong>styrerepresentantar. I samband med det signaliserte departementet at det ville<br />
fremme forslag om å endre lova slik at det skal stillast krav om kvalifisert fleirtal i<br />
<strong>kommune</strong>styret for å endre talet på <strong>kommune</strong>styrerepresentantar.<br />
Når det gjeld tilvisingane til forskingsrapportar i lokaldemokratimeldinga, dreier dei seg i<br />
all hovudsak om kommunar og <strong>kommune</strong>styrerepresentantar, ikkje fylkeskommunar og<br />
fylkestingsrepresentantar.<br />
2.3 Vurderingar og forslag frå departementet<br />
Departementet drøfta i lokaldemokratimeldinga kva endringar i lova som kan vere med på<br />
å redusere nedgangen i talet på <strong>kommune</strong>styrerepresentantar. Eit alternativ det blei peikt<br />
på, var å heve minimumsgrensene for talet på medlemmer i <strong>kommune</strong>styret. Det blei vist<br />
til at <strong>kommune</strong>lova frå 1992 sette ned minimumsgrensene, noko som kan vere ei av<br />
årsakene til at talet på <strong>kommune</strong>styrerepresentantar har gått ned. Det blei peikt på at det<br />
4
kunne vere grunn til å tru at kommunane såg at dei kunne effektivisere det politiske<br />
apparatet, både ved å redusere kostnader og ved å effektivisere dei politiske prosessane i<br />
samband med arbeidet i <strong>kommune</strong>styret. Departementet varsla likevel i meldinga at det<br />
ikkje ville gå inn for å heve minimumsgrensene, da det er ei sak som kommunane også i<br />
framtida bør ha størst innverknad på.<br />
Derimot varsla departementet at det ville fremme forslag om å endre lova slik at det blir<br />
stilt krav om kvalifisert fleirtal i <strong>kommune</strong>styret for å endre talet på<br />
<strong>kommune</strong>styrerepresentantar. Departementet skreiv om dette, s. 102:<br />
Eit overordna mål med ei slik lovendring vil vera at endringa må gjerast med omtanke, og<br />
at endring ikkje kan skje utan at meir enn halvparten av <strong>kommune</strong>styret er overtydd om at<br />
det er klokt å endra talet på <strong>kommune</strong>styrerepresentantar. Dette er ei lovendring som vil<br />
kunne medverka til å redusera nedgangen i talet på <strong>kommune</strong>styrerepresentantar på<br />
landsbasis.<br />
Formålet med å innføre ei føresegn om kvalifisert fleirtal er å redusere nedgangen i talet<br />
på <strong>kommune</strong>styrerepresentantar. Dette ønsket er forankra i viktige lokaldemokratiske<br />
omsyn. Dersom talet på <strong>kommune</strong>styrerepresentantar blir for lågt, vil det kunne redusere<br />
legitimiteten <strong>kommune</strong>styret har i befolkninga. Færre representantar vil kunne føre til at<br />
færre parti og grupperingar blir representerte i <strong>kommune</strong>styra, noko som igjen fører til at<br />
færre veljarar får røysta si høyrt.<br />
Eit generelt krav om kvalifisert fieirtal for å endre talet på <strong>kommune</strong>styrerepresentantar<br />
vil også gjere det vanskelegare å auke talet i dei tilfella minimumskrava i lova ikkje påbyr<br />
ein auke. Departementet meiner at det bør leggjast vekt på omsynet til eit einskapleg<br />
regelverk på dette området: Same krav til fleirtal bør gjelde når eit <strong>kommune</strong>styre skal<br />
votere over forslag til endring. Hovudmålsetjinga er vidare å redusere nedgangen i talet på<br />
<strong>kommune</strong>styrerepresentantar, ikkje nødvendigvis å auke talet.<br />
I lokaldemokratimeldinga er det hovudsakleg fokusert på kommunar og<br />
<strong>kommune</strong>styrerepresentantar, ikkje fylkeskommunar og fylkesting. Departementet legg<br />
likevel til grunn at dei same omsyna langt på veg gjer seg gjeldande også for fylkestinga<br />
sitt vedkomande. Ein bør derfor innføre krav til kvalifisert fleirtal også ved endringar i<br />
medlemstala for fylkestinga.<br />
Departementet føreslår etter dette ei lovføresegn om at ei endring i talet på<br />
<strong>kommune</strong>styrerepresentantar og fylkestingsrepresentantar må avgjerast med 2/3 fieirtal.<br />
3 Lovfesting av at <strong>kommune</strong>styret i kvar valperiode skal vedta<br />
nytt delegasjonsreglement i <strong>kommune</strong>n<br />
3.1 Bakgrunn<br />
Departementet varsla i lokaldemokratimeldinga at det ville fremme forslag om at<br />
<strong>kommune</strong>styret i kvar valperiode skal vedta nytt reglement for delegasjon av<br />
avgjerdsmakt frå <strong>kommune</strong>styret til administrasjonen.<br />
Om bakgrunnen for forslaget heiter det i lokaldemokratimeldinga, s. 101:<br />
Omfanget av delegasjon frå <strong>kommune</strong>styret til administrasjonen har samstundes auka. (...)<br />
Den politiske organiseringa i kommunane har utvikla seg. Dette ser ut til å ha fort til at<br />
lokalpolitikarane i mindre grad kjem i kontakt med saker som rører ved den einskilde<br />
5
innbyggjarens trong for kommunale tjenester. Den viktige ombodsrolla til politikaren ser<br />
ut til å ha vorte svekt.<br />
3.2 Gjeldande rett<br />
Etter <strong>kommune</strong>lova § 6 er <strong>kommune</strong>styret det øvste kommunale organet. Det gjer vedtak<br />
på vegner av <strong>kommune</strong>n dersom ikkje noko anna følgjer av lov eller delegasjonsvedtak.<br />
Kommunestyret kan delegere både i form av eit generelt reglement og i konkrete<br />
enkeltsaker. Den omfattande saksmengda kommunane har, og dei mange avgjerdene ein<br />
<strong>kommune</strong> må treffe, tilseier at alle <strong>kommune</strong>styre må vedta eit delegasjonsreglement.<br />
Sjølv om <strong>kommune</strong>styret står svært fritt når det gjeld å delegere avgjerdsmakt, finst det<br />
nokre grenser. Ein del saker må <strong>kommune</strong>styret avgjere sjølv. Som oftast vil dette gå fram<br />
av at uttrykket «sjølv» er knytt til den aktuelle kompetansen. Slike delegasjonssperrer finn<br />
vi mellom anna i <strong>kommune</strong>lova § 44 nr. 6 (økonomiplan) og § 45 nr. 2 (årsbudsjett).<br />
Kommunestyret kan etter <strong>kommune</strong>lova § 8 nr. 3 delegere avgjerdsmakt til<br />
formannskapet. Det same gjeld for faste utval oppretta etter <strong>kommune</strong>lova § 10. Det er<br />
berre lovbestemte delegasjonsforbod som set grenser for denne retten til å delegere. Det<br />
inneber at <strong>kommune</strong>styret i stor grad kan delegere til andre folkevalde organ.<br />
Kommunelova § 23 nr. 4 gir eit folkevalt organ heimel for å delegcre til<br />
administrasjonssjefen. Delegasjonsretten etter § 23 nr. 4 er materielt avgrensa til å gjelde<br />
makt til å gjere vedtak i enkeltsaker eller saker som ikkje er av prinsipiell interesse. Det<br />
ligg i systemet i <strong>kommune</strong>lova at makt til å gjere vedtak i prinsipielle og politiske<br />
spørsmål berre kan leggjast til folkevalde organ, ikkje til administrasjonen. Føresegna gir<br />
både <strong>kommune</strong>styret og andre folkevalde organ ein delegasjonsheimel. Når det gjeld<br />
folkevalde organ, kan <strong>kommune</strong>styret bestemme at organet ikkje kan delegere vidare til<br />
administrasjonssjefen. Dersom <strong>kommune</strong>styret ikkje har bestemt at det skal ha ei slik<br />
delegasjonssperre, er utgangspunktet at organet kan delegere vidare innanfor ramma av<br />
denne føresegna.<br />
Det finst Og ein delegasjonshcimel i § 24 nr. 1 som slår fast at <strong>kommune</strong>styret kan<br />
delegcre makt, mellom anna til administrasjonssjefen, til å opprette og leggje ned<br />
stillingar og til å avgjere personalsaker.<br />
3.3 Vurderingar og forslag frå departementet<br />
Departementet signaliserte i lokaldemokratimeldinga at det ville fremme forslag om at<br />
<strong>kommune</strong>styret i kvar valperiode skal vedta nytt reglement for delegasjon av<br />
avgjerdsmakt frå <strong>kommune</strong>styret til administrasjonen. I lokaldemokratimeldinga heiter<br />
det, s. 101:<br />
Meininga med ein slik regel skal vera at <strong>kommune</strong>styret skal ha plikt til å vurdera rolla si<br />
overfor administrasjonen og kva oppgåver <strong>kommune</strong>styret skal ha. Kommuneloven slik ho<br />
er i dag hindrar ikkje <strong>kommune</strong>styret å gjera dette. Departementet meiner likevel at det<br />
bør innførast ei slik plikt. Dette vil gjera at <strong>kommune</strong>styret får drofta sitt tilhøve til<br />
administrasjonen og kva saker <strong>kommune</strong>styret bør behandla. Utgangspunktet for drøftinga<br />
er at <strong>kommune</strong>styret har ansvaret for alle saker som <strong>kommune</strong>n behandlar. Derfor må<br />
<strong>kommune</strong>styret ha eit medvite forhold til kva saker og avgjerder det delegerer til<br />
administrasjonen og andre organ. Delegasjonsvedtaket må vurderast med eit friskt blikk.<br />
Vidare heiter det i meldinga, s. 101:<br />
6
Ei drøfting av delegasjonsvedtak kan handla om kva detaljeringsgrad <strong>kommune</strong>styret skal<br />
leggja seg på i forhold til kva saker det vil handtera, arbeidsformene i <strong>kommune</strong>styret,<br />
<strong>møte</strong>frekvens, ordføraren si rolle og politikarane si ombodsrolle. Ombodsrolla vil typisk<br />
verta påverka av sakene som <strong>kommune</strong>styret aktivt vel å ha direkte innverknad på. I den<br />
grad <strong>kommune</strong>styrerepresentantane må ta stilling til saker som handler konkret om<br />
organisering og utforming av tenester innbyggjarane mottek, vil dei også truleg ha betre<br />
føresetnader for å dyrka ombodsrolla enn når dei utelukkande skal ta stilling til overordna<br />
budsjettfordeling og planprinsipp. Debatten i samband med eit slikt delegasjonsvedtak vil<br />
også gjera <strong>kommune</strong>styret meir medvite om rolla si som styringsorgan i <strong>kommune</strong>n.<br />
Lokaldemokratimeldinga peiker på at eit aktuelt spørsmål vil vere om lovføresegna skal<br />
innehalde krav om når i perioden delegasjonsreglementet skal handsamast. Departementet<br />
meiner at delegasjonsreglementet bør handsamast tidleg i valperioden. Eit grunnleggjande<br />
omsyn bak forslaget er at <strong>kommune</strong>styret skal vere medvite om rolle- og maktfordelinga<br />
mellom <strong>kommune</strong>styret og administrasjonen. Det taler for at handsaminga bør skje så<br />
tidleg som mogleg i valperioden. På den andre sida kan ein argumentere med at<br />
<strong>kommune</strong>styret bør få tid på seg før dei handsamar delegasjonsreglementet. Da vil<br />
<strong>kommune</strong>styret ha hatt høve til å skaffe seg erfaring med det gjeldande reglementet og<br />
vere betre i stand til å vurdere kva innretning, omfang osv, det ønskjer at det nye<br />
reglementet skal ha. Ein gjennomgang av delegasjonsreglementet kan i mange kommunar<br />
vere eit tidkrevjande og omfattande arbeid.<br />
Departementet prøver i lovforslaget å vege desse omsyna mot kvarandre. Ein går ut frå at<br />
med eit forsvarleg utgreidd saksframlegg vil eit relativt nyvalt <strong>kommune</strong>styre ha eit<br />
grunnlag som gjer det godt i stand til å ta stilling til eit nytt delegasjonsreglement.<br />
Etter <strong>kommune</strong>lova § 17 skal eit nyvalt <strong>kommune</strong>styre halde konstituerande <strong>møte</strong> innan<br />
utgangen av oktober. Ein mogleg frist for å handtere det nye delegasjonsreglementet kan<br />
vere utgangen av året. Dette er til samanlikning fristen for å handsame årsbudsjettet for<br />
neste kalenderår. Arbeidet med årsbudsjett kan vere så krevjande for det nyvalde<br />
<strong>kommune</strong>styret at det vil vere uheldig å påleggje <strong>kommune</strong>styret å ta stilling til enda ei<br />
krevjande sak innanfor den same tidsramma. Ein utilsikta konsekvens av det kan vere at<br />
delegasjonsreglementet ikkje blir drøfta så breitt som innføringa av regelen nettopp tek<br />
sikte på. Departementet er oppteke av at <strong>kommune</strong>styra går grundig igjennom<br />
delegasjonsreglementet. Målet med tidsfristen må vere å leggje til rette for ein grundig<br />
gjennomgang av delegasjonsreglementet så snart det lét seg gjere. Departementet meiner<br />
derfor at fristen for <strong>kommune</strong>styret bør vere noko seinare enn utgangen av året.<br />
Departementet går ut frå at kommunane kan handsame reglementet innan sommarferien<br />
året etter at det nye <strong>kommune</strong>styret er valt. Dersom fristen blir sett til 1. juli året etter<br />
valet, reknar departementet med at <strong>kommune</strong>n har tilstrekkeleg med tid til å handsame<br />
delegasjonsreglementet på ein grundig og god måte.<br />
Departementet ber særskilt om å få vite kva syn høyringsinstansane har på dette forslaget<br />
om frist.<br />
Vidare har departementet vurdert om det skal stillast krav om at det avtroppande<br />
<strong>kommune</strong>styret i slutten av perioden skal evaluere delegasjonsreglementet og gi råd til det<br />
nye <strong>kommune</strong>styret om eventuelle endringar i det. Departementet finn ei slik føresegn lite<br />
føremålstenleg. Å påleggje eit avtroppande <strong>kommune</strong>styre å opptre som rådgivar overfor<br />
eit nyvalt <strong>kommune</strong>styre synest ikkje utan vidare å harmonere godt med prinsippa og<br />
innretninga i <strong>kommune</strong>lova.<br />
I lokaldemokratimeldinga er departementet oppteke av at eit krav om å lovfeste vedtak av<br />
nytt delegasjonsreglement ikkje må føre til at vedtak som blir gjorde før det er på plass,<br />
7
lir ugyldige. Inntil eit nytt delegasjonsreglement er vedteke, gjeld altså det eksisterande<br />
reglementet sjølv om det nye delegasjonsreglementet ikkje er vedteke innanfor fristen lova<br />
set. Departementet legg til grunn at lovforslaget sikrar det.<br />
Det grunnleggjande omsynet bak regelen er å gjere <strong>kommune</strong>styret medvite om tilhøvet til<br />
administrasjonen og kva saker <strong>kommune</strong>styret bør handsame. Delegasjonsreglementet må<br />
vurderast med eit friskt blikk, som det heiter i lokaldemokratimeldinga. Lovutkastet legg<br />
likevel ikkje opp til noka nærmare regulering av sjølve prosessen. Departementet vil<br />
derfor heller ikkje påleggje <strong>kommune</strong>styra å vedta eit «nytt» delegasjonsreglement, i den<br />
forstand at ein må gjere endringar i det gamle. Dersom ein ønskjer å føre vidare det gamle<br />
reglementet uendra, må det vere høve til det.<br />
Sjølv om lokaldemokratimeldinga fokuserer særskilt på delegasjon til<br />
administrasjonssjefen, legg departementet til grunn at også delegasjon til formannskap,<br />
faste utval, ordførar osv, bør handsamast i samanheng med delegasjonen til<br />
administrasjonssjefen. Med tanke på samanheng og oversikt er det ein fordel at<br />
<strong>kommune</strong>styret handsamar alle delegasjonar som det ønskjer å gi, samla. Departementet<br />
går ut frå at ei samla handsaming gir dei beste føresetnadene for ei grundig og god<br />
vurdering. Det alminnelege utgangspunktet er at folkevalde organ kan delegere makt<br />
vidare til administrasjonen med mindre <strong>kommune</strong>styret uttrykkjeleg har bestemt det<br />
motsette. I ei samla handsaming bør <strong>kommune</strong>styret også vurdere om den avgjerdsmakta<br />
som faste utval får tildelt, kan delegerast vidare til administrasjonssjefen etter § 23 nr. 4<br />
eller ikkje. Ettersom også det er ein del av maktfordelinga mellom dei folkevalde og<br />
administrasjonen, bør <strong>kommune</strong>styret vere medvite om dette spørsmålet.<br />
Departementet føreslår etter dette ci lovføresegn som gir <strong>kommune</strong>styret plikt til å<br />
handsame reglement for delegasjon innan 1. juli året etter at det er konstituert.<br />
Kommunestyret kan ikkje delegere dette, jf. uttrykket «selv» i lovforslaget. Reglementet<br />
skal innehalde <strong>kommune</strong>styret sin samla delegasjon av avgjerdsmakt. I det ligg det at<br />
reglementet skal innehalde både den avgjerdsmakta som blir delegert til andre folkevalde,<br />
og den som blir delegert til administrasjonssjefen. Departementet ønskjer at<br />
<strong>kommune</strong>styret skal sjå den samla delegasjonen i samanheng. Derfor er det viktig at<br />
reglementet inneheld avgjerdsmakta som blir tildelt folkevalde organ og<br />
adrninistrasjonssjefen. Kva avgjerdsmakt administrasjonssjefen vel å delegere vidare til<br />
administrasjonen, blir ikkje omfatta av lovføresegna. Plikta vil også gjelde kommunar som<br />
har parlamentarisk styreform etter <strong>kommune</strong>lova kapittel 3.<br />
4 Lovfesting av at vedtak i folkevalde organ som hovudregel bør<br />
gjerast på grunnlag av politisk innstilling<br />
4.1 Bakgrunn<br />
I lokaldemokratimeldinga heiter det mellom anna om tilhøvet mellom folkevalde og<br />
administrasjonen, s. 107:<br />
Det har det siste tiåret skjedd ei utvikling der mange <strong>kommune</strong>styre har valt å overlata ei<br />
rekkje saker til administrasjonen å ta stilling til. Mange politikarar opplever også å ha svak<br />
innverknad i mange saker fordi dei kjem seint inn i sakshandsaminga. (...)<br />
Det er i lys av dette at departementet ønskjer å vurdera ulike ordninger for innstilling til<br />
vedtak i saker som skal opp til handsaming i <strong>kommune</strong>styret og andre folkevalde organ.<br />
Departementet oppfattar spørsmålet om kven som innstiller til vedtak i <strong>kommune</strong>styret og<br />
8
andre folkevalde organ som viktig når det gjeld kven som faktisk har innverknad i<br />
politiske saker. Dersom ordføreren eller andre politiske organ får ei meir sentral rolle i<br />
førebuinga av saker ved å få hand om retten til å innstilla i saker som skal opp til<br />
handsaming i <strong>kommune</strong>styret eller andre folkevalde organ, vil det også kunna styrkja<br />
politikarane si stilling og makt i <strong>kommune</strong>n.<br />
Den som innstiller i saker som skal handsamast politisk, legg viktige premissar og vil<br />
kunne påverke både debatten og avgjerda. Det er derfor viktig for <strong>kommune</strong>styret å vere<br />
merksam på korleis innstillingsretten best kan innrettast i eit demokratisk perspektiv.<br />
4.2 Gjeldande rett<br />
Kommunelova har ingen generell regel om innstillingsrett eller -plikt, verken for<br />
administrasjonssjefen, ordføraren eller noko politisk organ. Men <strong>kommune</strong>lova har reglar<br />
om formannskapet si plikt til å gi innstilling til <strong>kommune</strong>styret til årsbudsjett (§ 45 nr. 2),<br />
til økonomiplan (§ 44 nr. 6) og til årsrekneskap (§ 48 nr. 3). I praksis vil <strong>kommune</strong>styret<br />
ofte gi faste utval som er oppretta etter § 10, i oppgåve å innstille i saker som skal<br />
handsamast i <strong>kommune</strong>styret. Kommunestyret kan også opprette <strong>kommune</strong>styrekomitear<br />
som førebur saker for <strong>kommune</strong>styret etter § 10 a. I ein komitmodell er det naturleg at<br />
komiteane formulerer innstilling til vedtak overfor <strong>kommune</strong>styret. Vidare er det<br />
føresegner i <strong>kommune</strong>lova som regulerer kontrollutvalet sin innstillingsrett overfor<br />
<strong>kommune</strong>styret.<br />
Sidan det er få føresegner som eksplisitt gir noko organ innstillingsrett, har<br />
<strong>kommune</strong>styret sjølv eit stort handlingsrom når det gjeld å bestemme kven som skal<br />
innstille i saker. Gjeldande rett opnar såleis for fleire variasjonar.<br />
Eit typisk eksempel kan vere at administrasjonssjefen innstiller i saker som skal<br />
handsamast i eit fast utval eller formannskapet før det går til <strong>kommune</strong>styret for å bli<br />
endeleg handsama. Når <strong>kommune</strong>styret får saka, ligg det føre ei (politisk) innstilling frå<br />
det faste utvalet eller formannskapet. I saker der eit fast utval etter å ha fått delegert<br />
avgjerdsmakt skal ta ei endeleg avgjerd, er det ofte slik at administrasjonssjefen innstiller<br />
til vedtak. Eit alternativ er at saka blir lagd fram for ordføraren før ho blir ferdigstilt, slik<br />
at ordføraren kan formulere ei innstilling.<br />
Administrasjonssjefen har etter § 23 nr. 2 plikt til å sørgje for at saker som skal leggjast<br />
fram for folkevalde organ, er forsvarleg utgreidde. Føresegna gir likevel ikkje<br />
administrasjonssjefen rett eller plikt til å gi innstilling som ledd i saksførebuinga. Det<br />
følgjer av <strong>kommune</strong>lova § 32 nr. 2 at det er leiaren av eit folkevalt organ som set opp<br />
sakliste for det enkelte <strong>møte</strong>. Det er altså leiaren av organet som endeleg godkjenner om ei<br />
sak kjem på saklista. Ein muleg ordning er derfor at leiaren av organet formulerer<br />
innstilling når administrasjonssjefen overleverer ei ferdig utgreia sak.<br />
Det er opp til <strong>kommune</strong>styret å fastsetje nærmare kva funksjonar som skal leggjast til<br />
administrasjonssjefen, mellom anna om administrasjonssjefen skal innstille i saker som<br />
blir lagde fram for folkevalde organ. Dersom <strong>kommune</strong>styret ikkje har bestemt noko<br />
særskilt om innstillingsrett, er det nok i praksis vanleg at administrasjonssjefen innstiller<br />
som ledd i saksførebuinga.<br />
9
4.3 Vurderingar og forslag frå departementet<br />
I lokaldemokratimeldinga blei det peikt på at det i stor grad er praksis i Kommune-Noreg<br />
å la administrasjonssjefen stå for innstillinga til vedtak i saker som skal handsamast i<br />
<strong>kommune</strong>styret. Om dette heiter det, s. 108:<br />
Det er uheldig om dette botnar i ei misoppfatning om at administrasjonen har automatisk<br />
rett til å innstilla i alle typar saker. Kommunestyret får då ikkje utnytta det spelerommet<br />
<strong>kommune</strong>lova legg til rette for når det gjeld arbeids- og funksjonsordninga mellom<br />
politikk og administrasjon.<br />
Det blei derfor signalisert at det kan vere aktuelt med tiltak for å gjere det tydeleg at<br />
<strong>kommune</strong>styret faktisk står fritt til å avgjere kven som skal innstille i saker til vedtak i<br />
<strong>kommune</strong>styret og andre folkevalde organ.<br />
Organisasjonsdatabasen til departementet inneheld opplysningar om kva kommunale og<br />
fylkeskommunale organ som kjem med innstilling før det blir gjort vedtak i<br />
<strong>kommune</strong>styret og fylkestingeti<br />
Når det gjeld tiltak i form av lovendringar, vurderte departementet tre alternativ:<br />
Alternativ nr. 1 er å halde fast ved gjeldande rett, men synleggjere dette gjennom at<br />
prinsippet om at <strong>kommune</strong>styret sjølv avgjer kven som skal innstille i saker, kjem direkte<br />
fram i lova.<br />
Alternativ nr. 2 er at <strong>kommune</strong>styret sjølv blir pålagt å ta aktivt stilling til<br />
innstillingsinstituttet. I det ligg det at <strong>kommune</strong>styret må ta stilling til om det skal vere<br />
innstilling i saker som blir handsama av <strong>kommune</strong>styret og andre folkevaldc organ, og i så<br />
fall kven det er som skal stå for innstillinga.<br />
Alternativ nr. 3 er å lovfeste politisk innstilling. Dette kan til dømes gjennomførast ved å<br />
la ordføraren innstille til vedtak i saker som skal handsamast i <strong>kommune</strong>styret. Eit<br />
alternativ kan vere å gi denne funksjonen til <strong>kommune</strong>styrekomitear. Formålet med dette<br />
forslaget er mellom anna å invitere til politisk debatt i større grad.<br />
Det minst inngripande alternativet er nr. 1. Med dette alternativet blir ikkje<br />
<strong>kommune</strong>styret pålagt ei handlingsplikt, men ein ønskjer gjennom å lovfeste prinsippet å<br />
synleggjere for <strong>kommune</strong>styret kva handlingsrom det har når det gjeld innstillingsrett.<br />
Departementet er likevel usikker på om dette alternativet vil vere tilstrekkeleg for å<br />
oppfylle målet om eit medvite og aktivt tilhøve til innstillingsinstituttet frå <strong>kommune</strong>styret<br />
si side.<br />
Det mest inngripande alternativet er nr. 3. Departementet meiner at å påleggje ei ordning<br />
med politisk innstilling er eit for stort inngrep i <strong>kommune</strong>n si moglegheit til sjølv å<br />
bestemme sine eigne sakshandsamingsrutinar.<br />
Departementet gav i lokaldemokratimeldinga, s. 109, uttrykk for at alternativ nr. 2 er det<br />
mest aktuelle. Til grunn låg ei avveging mellom kryssande omsyn. Ved å påleggje<br />
<strong>kommune</strong>styret å ta aktivt stilling til innstillingsinstituttet, får ein medvit omkring dette<br />
ansvaret. Samstundes tek ein omsyn til <strong>kommune</strong>n si moglegheit til sjølv å bestemme sine<br />
eigne sakshandsamingsrutinar. Dette fordi alternativet ikkje peiker på at politisk<br />
innstilling bør eller skal gjennomførast.<br />
Organisasjonsdatabasen (NIBR-rapport 2008:20) er publisert på heimesidene til departementet:<br />
http://www.regjeringen.no/pages/2 I 55275/2008.pdf<br />
10
Sjølv om departementet ikkje ønskjer å påleggje alle kommunar å praktisere ei ordning<br />
med politisk innstilling, vil departementet likevel framheve kva slags betydning ei slik<br />
ordning kan ha. Departementet viser til lokaldemokratimeldinga, s. 107-108:<br />
Departementet oppfattar spørsmålet om kven som innstiller til vedtak i <strong>kommune</strong>styret og<br />
andre folkevalde organ som viktig når det gjeld kven som faktisk har innverknad i<br />
politiske saker. Dersom ordføraren eller andre politiske organ får ei meir sentral rolle i<br />
førebuinga av saker ved å få hand om retten til å innstilla i saker som skal opp til<br />
handsaming i <strong>kommune</strong>styret eller andre folkevalde organ, vil det også kunna styrkja<br />
politikarane si stilling og makt i <strong>kommune</strong>n.<br />
I tillegg til dette vil departementet peike på at politisk innstilling vil kunne vitalisere det<br />
politiske arbeidet. Det er grunn til å tru at debatten rundt politiske saker vil auke, og bli<br />
meir engasjerande viss det ligg ein politisk innstilling i botn.<br />
Det er 6g departementets oppfatning at politisk innstilling bidreg til ein tydlegare skilnad<br />
mellom politikk og administrasjon. Administrasjonssjefen si hovudoppgåve er å sjå til at<br />
dei saker som blir lagd fram for folkevalde organ, er greia ut på ein forsvarleg måte.<br />
Administrasjonssjefen skal ikkje opptre som ein politisk aktør. Ei ordning med politisk<br />
innstilling vil leggje til rette for at det ikkje skjer.<br />
Departementet meiner etter dette at alternativ 2 frå lokaldemokratimeldinga ikkje i<br />
tilstrekkeleg grad tek i vare dei omsyna som taler for politisk innstilling. Derfor vil<br />
departementet føreslå ei lovendring som kombinerar element frå alternativ 2 og alternativ<br />
3. Lovforslaget legg opp til at <strong>kommune</strong>styret må handsame ei sak om<br />
innstillingsinstituttet og gjere vedtak om kven som skal stå for innstillinga til dei ulike<br />
folkevalde organa. Departementet vil i lovforslaget gje signal om at kommunane som<br />
hovudregel bør praktisere ei ordning med politisk innstilling. Lovforslaget legg opp til at<br />
innstillinga blir formulert av anten leiaren for organet som skal handsame saka eller av eit<br />
folkevalt organ. Eit døme på det første kan vere at ordføraren står for innstillinga i saker<br />
som skal handsamast av formannskapet. Eit døme på det siste kan vere at formannskapet<br />
eller eit hovudutval står for innstillinga i saker som skal handsamast i <strong>kommune</strong>styret.<br />
Departementet ønskjer ikkje å påleggje ei ordning med politisk innstilling, og opnar for at<br />
også administrasjonssjefen kan få fullmakt til å formulere innstillinga.<br />
Sjølv om det blir fastsett reglar om innstillingsrett, får ikkje dette innverknad på<br />
utgreiingsplikta til administrasjonssjefen etter § 23 nr. 2. Departementet ser likevel ikkje<br />
bort frå at ein politisk innstillingsrett vil kunne påverke utgreiingane frå<br />
administrasjonssjefen ved at dei får ei breiare tilnærming enn dei elles ville ha fått. I<br />
situasjonar der instansen som innstiller, fremmar ei anna innstilling enn<br />
administrasjonssjefen ville ha gjort, kan ein tenkje seg at innstillinga inneheld forslag eller<br />
inneber konsekvensar som administrasjonssjefen ikkje har greidd ut, til dømes av juridisk<br />
eller økonomisk karakter. Administrasjonssjefen må i slike tilfelle ha rett — og under<br />
nærmare omstende plikt — til å gjere det vedtaksføre organet merksam på det. Slike<br />
situasjonar vil ein likevel til ein viss grad kunne unngå gjennom ei brei utgreiing frå<br />
administrasjonssjefen som nettopp tek høgd for politiske innstillingar som det er<br />
sannsynleg kan bli fremma.<br />
Departementet vil også presisere at administrasjonssjefen ikkje i noko høve kan fremme ei<br />
eiga innstilling dersom <strong>kommune</strong>styret har bestemt noko anna.<br />
Ei innstilling er eit forslag til vedtak som organet skal votere over. Kommunestyret må<br />
altså ta stilling til kven som skal innstille i saker som <strong>kommune</strong>styret skal handsame.<br />
Departementet ser ikkje behov for å innføre reglar om handheving overfor kommunar som<br />
11
ikkje gjer vedtak om innstillingsrett i tråd med forslaget. Regelen om at vedtak like fullt er<br />
gyldige, vil gjelde her på same måte som dersom det ikkje er laga nytt<br />
delegasjonsreglement, jf. kapittel 3.<br />
Departementet føreslår etter dette at det som hovudregel skal vere politisk innstilling i<br />
saker som folkevalde organ handsamar, men at <strong>kommune</strong>styret kan gjere unntak frå<br />
hovudregelen. Plikta vil også gjelde kommunar som har parlamentarisk styreform etter<br />
<strong>kommune</strong>lova kapittel 3.<br />
5 Ny føresegn om etablering av fylkesråd og <strong>kommune</strong>råd i fylke<br />
og kommunar med parlamentarisk styringsform<br />
5.1 Bakgrunn<br />
I 1986 starta Oslo <strong>kommune</strong>, som den første <strong>kommune</strong>n i landet, eit forsøk med<br />
parlamentarisk styringssystem. Kommunal parlamentarisme blei seinare heimla i<br />
<strong>kommune</strong>lova av 1992. Etter at lova blei vedteken, har også Bergen <strong>kommune</strong> og fire<br />
fylkeskommunar (Troms, Nordland, Nord-Trøndelag og Hedmark) innført parlamentarisk<br />
styringsform.<br />
I tråd med <strong>kommune</strong>lova skal <strong>kommune</strong>styret sjølv opprette eit <strong>kommune</strong>råd som den<br />
øvste leiinga av <strong>kommune</strong>administrasjonen, jf. § 19 i <strong>kommune</strong>lova. Etter gjeldande rett<br />
blir rådet danna ved at det blir valt av <strong>kommune</strong>styret, jf. <strong>kommune</strong>lova § 19 nr. 3-4. I<br />
tråd med dette røysta Oslo <strong>kommune</strong> over forslag til byråd fram til 2003.<br />
Frå 2003 har Oslo <strong>kommune</strong>, med heimel i forskrift om vedtekter for byrådsdannelser i<br />
Oslo <strong>kommune</strong> av 19.12.2002 nr. 1770, praktisert følgjande forsøk: Når den<br />
parlamentariske situasjonen i bystyret tilseier det, har ordføraren på vegner av bystyret<br />
plikt til å gi ein byrådsleiarkandidat i oppdrag å danne nytt byråd. Det kan dreie seg om<br />
den parlamentariske situasjonen etter eit val, men Og om situasjonar som oppstår i<br />
perioden <strong>kommune</strong>styret er valt for. Ordføraren peiker ut den byrådsleiarkandidaten som<br />
ordføraren etter politiske sonderingar trur kan samle størst mogleg oppslutning i bystyret<br />
for byrådet sitt.<br />
Byrådsleiaren utnemner sjølv medlemmene av byrådet. Ein byråd fråtrer som følgje av at<br />
byrådsleiaren vedtek det, eller som følgje av at bystyret har vedteke mistillit. Dersom<br />
byrådsleiaren sjølv fråtrer, skal heile byrådet fråtre. Ved skifte av byråd blir det gamle<br />
byrådet sitjande til det nye har konstituert seg.<br />
Grunnen Oslo <strong>kommune</strong> gav opp for å søkje om forsøk, bygde på tre hovudpunkt. For det<br />
første ønskte ein å tilpasse reglane for kommunal parlamentarisme til den nasjonale<br />
parlamentariske ordninga og dermed reindyrke den parlamentariske modellen på<br />
<strong>kommune</strong>nivå. For det andre viser <strong>kommune</strong>n til at reglane i <strong>kommune</strong>lova for val av<br />
byråd kan opne for taktikkeri, skinnavrøystingar, passive fleirtal og ustabile politiske<br />
alliansar. Slike tilhøve var regelmessig oppe til debatt i Oslo bystyre, og det var uvisse om<br />
korleis reglane var å forstå, før forsøket blei vedteke. For det tredje er det eit ønske om å<br />
klargjere og styrkje ordførarrolla, gjennom å gi ordføraren oppgåver som liknar den<br />
stortingspresidenten har i samband med regjeringsskifte.<br />
Forsøket blei opphavleg godkjent for fire år. I 2006 fekk Oslo <strong>kommune</strong> forlengt<br />
forsøksperioden med to år for å få eit breiare evalueringsgrunnlag. 1 2009 gav<br />
12
departementet Oslo <strong>kommune</strong> lov til å halde fram med forsøket i to år til, dvs, fram til 19.<br />
februar 2011.<br />
I sak 338 av 2008 i Oslo bystyre tok Oslo <strong>kommune</strong> initiativ overfor Kommunal- og<br />
regionaldepartementet med sikte på ei lovendring, slik at ordninga som er utprøvd i<br />
forsøket, kan lovfestast som ei alternativ ordning.<br />
5.2 Gjelclande rett<br />
Ved etableringa av parlamentarisk styreform er utgangspunktet i <strong>kommune</strong>lova § 19 at det<br />
er <strong>kommune</strong>styret sjølv som skal opprette eit <strong>kommune</strong>råd som den øvste leiinga av<br />
<strong>kommune</strong>administrasjonen.<br />
Kva ansvar og makt <strong>kommune</strong>rådet skal ha, er fastsett i <strong>kommune</strong>lova § 20.<br />
I dei tilfella <strong>kommune</strong>råd blir innførte, følgjer det av <strong>kommune</strong>lova § 19 nr. 2 at ordninga<br />
med administrasjonssjef (rådmann) fell bort.<br />
Når ei parlamentarisk styreform blir ført vidare, vel <strong>kommune</strong>styret sjølv eit råd i det<br />
konstituerande <strong>møte</strong>t etter eit <strong>kommune</strong>styreval (<strong>kommune</strong>lova § 19 nr. 3). Når<br />
<strong>kommune</strong>styret sjølv har vedteke at det sitjande rådet skal fråtre eller rådet har varsla at<br />
det vil fråtre, skal nytt råd veljast seinast i det neste <strong>møte</strong>t. Rådet tiltrer straks det er valt.<br />
Det følgjer av <strong>kommune</strong>lova § 19 nr. 4 at forslaget til råd skal innehalde så mange namn<br />
på personar som ein ønskjer å ha i rådet, og peike på kven som skal vere leiar og nestleiar<br />
i rådet. Føresegnene om kjønnsmessig balanse i § 38 a nr. 3 første og andre punktum gjeld<br />
tilsvarande. Det må anten røystast for eitt av forslaga eller røystast blankt. Det forslaget<br />
som får flest røyster, er valt. Ligg det føre fleire enn to forslag, må eit forslag likevel ha<br />
tilslutning frå fleirtalet av røystene for å vere valt. Får ingen av forslaga slik tilslutning,<br />
skal det røystast på nytt over dei to forslaga som fekk flest røyster. Det forslaget som ved<br />
denne avrøystinga får flest røyster, er valt.<br />
Eit forslag om at rådet skal fråtre, må setjast fram i <strong>møte</strong>. Forslaget skal handsamast i<br />
neste <strong>møte</strong> med mindre to tredjedelar av dei som er til stades på <strong>møte</strong>t, krev avrøysting<br />
straks. Rådet må gi beskjed i <strong>møte</strong> om at det fråtrer (<strong>kommune</strong>lova § 19 nr. 5).<br />
Fråtrer ein medlem av rådet etter vedtak eller etter eige ønske, skal det veljast ein ny<br />
medlem etter forslag frå rådet. Dersom leiaren fråtrer, skal det veljast nytt råd<br />
(<strong>kommune</strong>lova § 19 nr. 6).<br />
Det følgjer av <strong>kommune</strong>lova § 19 nr. 7 at den som blir vald som medlem av<br />
<strong>kommune</strong>rådet, fråtrer dei andre kommunale verva sine i funksjonsperioden.<br />
Kommunestyret kan velje setjemedlemmer for andre verv enn <strong>kommune</strong>styremedlem for<br />
den tida han eller ho er medlem av <strong>kommune</strong>rådet.<br />
5.3 Nærmare om forsøket med byrådsdanningar<br />
Reglementet for forsøket med byrådsdanningar i Oslo <strong>kommune</strong> blei fastsett av Oslo<br />
bystyre 27. november 2002 med heimel i lov 26. juni 1992 nr. 87 om forsøk i offentlig<br />
forvaltning § 5 andre ledd. Reglementet blei stadfesta av Kommunal- og<br />
regionaldepartementet 19. desember 2002 med heimel i forsøkslova § 5 første ledd, jf.<br />
kgl.res. av 11. desember 1992 nr. 1050.<br />
13
Reglane i forskrifta omhandlar ei ny ordning for byrådsskifte i Oslo <strong>kommune</strong> — innanfor<br />
eit eksisterande parlamentarisk styringssystem.<br />
Når den parlamentariske situasjonen i bystyret tilseier det, har ordføraren ifølgje forskrifta<br />
på vegner av bystyret plikt til å gi ein byrådsleiarkandidat i oppdrag å danne nytt byråd.<br />
Ordføraren peiker ut den byrådsleiarkandidaten han eller ho etter politiske sonderingar<br />
trur kan samle størst oppslutning i bystyret for byrådet sitt.<br />
Skjer eit byrådsskifte som følgje av eit <strong>kommune</strong>styreval, skal den personen som til kvar<br />
tid formelt sit med ordførarvervet, ha oppdraget.<br />
Når det gjeld konstitueringa av byrådet, følgjer det av forskrifta at den utpeikte<br />
byrådsleiarkandidaten sjølv set saman leiarkollegiet sitt, og at det nye byrådet konstituerer<br />
seg sjølv.<br />
Byrådsleiaren kan sjølv når som helst skifte ut medlemmer av byrådet og bestemme<br />
korleis byrådet skal vere sett saman.<br />
Forskrifta presiserer at dei alminnelege reglane for kven som kan stille til val, i<br />
<strong>kommune</strong>lova § 14, gjeld tilsvarande for kva personar som kan ha byrådsverv.<br />
Byrådet sender melding til bystyret om samansetninga av byrådet straks det har<br />
konstituert seg, og straks det har skjedd endringar i samansetninga av byrådet.<br />
Medan funksjonstida for byrådet etter § 19 følgjer <strong>kommune</strong>styreperioden, er<br />
funksjonstida for byrådet etter forsøksordninga uavhengig av valperioden. Ved skifte av<br />
byråd blir byrådet som fråtrer, sitjande inntil eit nytt byråd har konstituert seg.<br />
Eit forslag om at byrådet skal fråtre, må setjast fram i bystyre<strong>møte</strong>. Forslaget skal<br />
handsamast i neste bystyre<strong>møte</strong> med mindre to tredjedelar av dei som er på <strong>møte</strong>t, krev<br />
avrøysting straks. Dersom byrådet fråtrer, skal det gi beskjed i bystyre<strong>møte</strong>.<br />
Ein medlem av byrådet fråtrer — bortsett frå i tilfelle som er nemnde i § 2-2 andre ledd i<br />
forskrifta — etter vedtak eller etter eige ønske. Dersom byrådsleiaren fråtrer, skal heile<br />
byrådet fråtre.<br />
Forskrifta erstattar <strong>kommune</strong>lova § 19 nr. 3 og nr. 4, og § 19 nr. 6 om val av byråd og<br />
byrådar gjeld ikkje i forsøket.<br />
5.4 Evalueringa av forsøket med byrådsdanningar<br />
Forsøket med nye reglar for byrådsdanningar i Oslo blei, etter initiativ frå Oslo <strong>kommune</strong>,<br />
evaluert av Norsk institutt for by- og regionforskning (NIBR). NIBR la i april 2008 fram<br />
rapporten «Innsetting eller utpeking? Evaluering av forsøk med nye regler for<br />
byrådsdannelser i Oslo» (N1BR-rapport 2008:10).<br />
Rapporten blir innleia med eit teoretisk bakteppe i form av ein diskusjon om tilhøve<br />
knytte til maktfordeling, parlamentarisme og byrådsdanning. Rapporten gjer vidare greie<br />
for kva effektar forsøksordninga med utpeiking har hatt.<br />
Rapporten peiker på at ordforarrolla har blitt tydelegare, og at ordforaren potensielt får<br />
meir makt. I samandraget heiter det:<br />
Mens ordføreren under systemet med innsettingsvedtak ivaretok en forholdsvis passiv<br />
rolle som leder av bystyrets forhandlinger, innebærer dagens forsøksordnirw — med<br />
utpekirw — at ordføreren aktivt skal søke frem til kandidater som ledere av byrådet.<br />
14
Evalueringen viser at informantene er enige om at ordføreren har fått en tydeligere og<br />
potensielt mer innflytelsesrik rolle gjennom utpekingsforsøket, selv om de er usikre på<br />
hvor mye makt dette innebærer. Særlig gjelder dette ved uavklarte parlamentariske<br />
situasjoner, dvs, i en krisesituasjon. Derfor er det også særdeles viktig at ordføreren<br />
etablerer god kontakt med gruppeledere og bystyret som sådan i de øvrige deler av<br />
ordførergjerningen. Viktigheten av at ordføreren opptrer upolitisk i rollen framheves også.<br />
Vidare gjer rapporten greie for diskusjonen om korleis ein skal definere ein<br />
parlamentarisk situasjon. I samandraget heiter det:<br />
Et spørsmål det imidlertid er mer uenighet om er definisjonen av en parlamentarisk<br />
situasjon. Når bør eller kan ordføreren gripe inn for å sondere om det finnes alternative<br />
byrådsalternativer? Kan andre situasjoner enn mistillitsforslag, kabinettspørsmål og endret<br />
politisk sammensetning av bystyret forstås som en parlamentarisk situasjon? I<br />
evalueringen knyttes dette særlig til situasjoner med større endringer i byrådets<br />
sammensetning som da byrådet Lae ble endret i 2003, samt spørsmålet om ordfører bør gå<br />
en rutinemessig sonderingsrunde etter valg. Det stilles spørsmål ved om begrepet<br />
parlamentarisk situasjon bør defineres nærmere i vedtektene. I likhet med våre informanter<br />
er vi svært tvilende til om det er et slikt behov eller om det vil være en hensiktsmessig vei<br />
å gå i en eventuell videreutvikling av dagens ordning. Til syvende og sist vil det være<br />
byrådsleder som avgjør når en parlamentarisk situasjon har oppstått. Dersom ordføreren<br />
engasjerer seg før det er avklart at byrådet går av, vil hans rolle lett kunne bli oppfattet<br />
som politisk.<br />
Rapporten viser også til at byrådsleiarrolla er blitt noko meir sjølvstendig, men at<br />
personlege eigenskapar og politiske konstellasjonar i bystyret kan vere viktigare for<br />
tilhøvet mellom bystyre og byråd enn sjølve ordninga med utpeiking. I samandraget står<br />
det:<br />
Med utpekingsordningen kan byrådslederkandidaten/ byrådsleder sies å få en sterkere og<br />
mer selvstendig rolle, både i valget av byrådsmedlemmer og ved etablering av byrådet, og<br />
ved eventuelle skifter av enkeltpersoner i byrådet.<br />
Informantene er enige om at byrådslederen har fått en noe mer selvstendig rolle gjennom<br />
utpekingsordningen. Men det er høyst usikkert hvor mye ordningen betyr i forhold til<br />
personlige egenskaper, erfaring og tillit. Antakelig har disse egenskapene vesentlig mer<br />
effekt enn de tidligere reglene som til en hver tid finnes for byrådsdannelser. Det er<br />
enighet om at utpekingsordningen kanskje på kort sikt medfører at byrådslederen og<br />
byrådet fremstår som mer autonomt i forhold til bystyret, og en bør selvsagt være<br />
oppmerksom på eventuelt uheldige effekter av slik utvikling, men på sikt vil de<br />
grunnleggende politiske konstellasjonene i bystyret være det helt avgjørende for forholdet<br />
mellom byråd og bystyre.<br />
Rapporten framhevar også at ein med utpeikingsordninga enno må rekne med ei viss<br />
samanblanding av bystyrekonstituering og byrådsdanning. NIBR skriv:<br />
debattene forut for utpekingsforsøket var sammenveving av bystyrekonstituering og<br />
byrådsdannelse et sentralt tema. Dette fikk også stor oppmerksomhet i evalueringen. Rent<br />
praktisk innebærer en slik sammenveving at utpeking av byrådsleder og dannelse av byråd<br />
knyttes opp mot prosessen med å fordele andre kommunale verv, som ordfører,<br />
varaordfører og komitèlederverv.<br />
Evalueringen viser at en viss sammenblanding av prosessen rundt bystyrekonstituering og<br />
byrådsdannelse/vurderinger av effekter for et sittende byråds parlamentariske fremtid kan<br />
være vanskelig å unngå, uansett regler for byrådsdannelse. En bør imidlertid være<br />
oppmerksom på faren for at denne sammenvevingen kan uthule den ønskede<br />
rollefordelingen mellom ordfører og byrådsleder, og konsekvensene av at fordelingen av<br />
verv i bystyret bindes opp i bystyreperioden, uavhengig av byrådets skjebne.<br />
15
Erfaringane frå forsøksordninga reiser også spørsmål om det er behov for debatt om<br />
tiltredingserklæring og reglar for fordeling av ordførar- og varaordførarverv. I<br />
oppsummeringa heiter det:<br />
På bakgrunn av diskusjonen (...) spor mange av våre informanter om det i dagens bystyre<br />
finnes gode nok arenaer for mer prinsipiell politisk debatt om hva byrådet står for, samt<br />
hvordan det kan kompenseres for noen av de uheldige effektene som sammenveving av<br />
bystyrekonstituering og byrådsdannelse oppleves å gi.<br />
Mange er enige om at verken dagens debatt om byens tilstand eller budsjettforhandlingen<br />
bidrar på en god nok måte til prinsipielle diskusjoner om byrådets overordnede politiske<br />
program. Mange ønsker seg en formell «trontaledebatt»/byrådserklæringsdebatt.<br />
Når det gjelder sammenvevingsproblematikken kan et forslag om å se hen til Stortinget; til<br />
prinsippet og praksisen med at det største posisjonspartiet tildeles ordføreren, mens det<br />
største opposisjonspartiet tildeles varaordførervervet, være et alternativ. (...) en slik<br />
løsning kan bidra til å i<strong>møte</strong>komme noen av opposisjonens behov når ordførerens<br />
utpekingsrolle blir utløst, i sær når en står ovenfor parlamentariske krisesituasjoner hvor<br />
posisjon og opposisjon er uenig om tolkingen av situasjonen.<br />
Rapporten vurderer vidare om utpeikingsordninga verkar inn på korleis partia voterer. I<br />
samandraget av rapporten heiter det:<br />
Noe av hensikten med å innføre en ny prosedyre for etablering av byråd var å bidra til å<br />
skape et grunnlag for klarere skille mellom posisjon og opposisjon i <strong>kommune</strong>politikken.<br />
Det kan imidlertid argumentercs for at utpekingsprosedyren også kan gjøre partienes<br />
standpunkt i forhold til byrådet mindre synlig, fordi det ikke skjer en eksplisitt<br />
avstemming over byrådet.<br />
For å se nærmere på disse spørsmålene er det i evalueringen gjennomført en analyse av<br />
voteringene i Oslo bystyre i 2006 sammenlignet med tilsvarende data fra 1991 ou 1997, i<br />
tillegg til intervjumaterialet. Det er imidlertid ikke enkelt å slutte noe sikkert om<br />
utpekingsforsøkets betydning for partienes voteringsatferd på bakgrunn av denne<br />
analysen. I hovedsak ser forskjellene mellom 1991, 1997 og 2006 ut til å kunne forklares<br />
med forskjellige partikonstellasjoner i byrådet og bystyret på de ulike tidspunktene. Men<br />
ved at utpekingsforsøket gir noen andre rammebetingelser for aktørenes atferd i bystyret<br />
enn det man hadde under innsettingsordningen, kan dette ha gitt particne noe større frihet<br />
til å markere sine primære standpunkter til konkrete politiske saker.<br />
Til slutt i rapporten blir det drøfta om ordninga med utpeiking bidreg til ei meir «robust»<br />
parlamentarisk styringsform. Om dette skriv NIBR:<br />
I et innlegg i forbindelse med 20-årsmarkeringen av den parlamentariske styringsmodellen<br />
i 2006 argumenterte byrådsleder Lae for at utpekingsordningen hadde bidratt til å utvikle<br />
et mer robust parlamentarisk system. (...).<br />
Oppsummeringsvis kan en kanskje si at politikkens tyngdelover og den parlamentariske<br />
kulturen alt i alt er viktigere enn de regler som til en hver tid måtte gjelde for<br />
byrådsdannelser. Likevel er vi langt på vei tilbøyelig til å konkludere med at<br />
utpekingsordningen har bidratt til å gjøre den parlamentariske styringsmodellen i Oslo mer<br />
robust, her forstått som muligheten til å få etablert et stabilt og styringsdyktig byråd.<br />
Evalueringen viser at gitt dagens mandatfordeling i Oslo bystyre, så vil<br />
utpekingsordningen nokså utvilsomt være bedre egnet til å skape parlamentarisk stabilitet<br />
og forutsigbarhet enn ordningen med innsettingsvedtak. Dette er en situasjon som<br />
opposisjonen tidvis kan tjene på. I tillegg har bevissthet rundt ordførerens rolle og<br />
sammenhengen mellom byrådsdannelser og konstituering av bystyret økt som følge av<br />
forsøket. Og sist, men ikke minst, har en fått en modell som i større grad enn tidligere<br />
16
endyrker den parlamentariske logikken og som sådan er blitt enda bedre tilpasset den<br />
nasjonale parlamentariske modellen i Norge.<br />
5.5 Vurderingar og forslag frå departementet<br />
Bør det innførast ei føresegn om at ordføraren på vegner av <strong>kommune</strong>styret pliktar å gi ein<br />
<strong>kommune</strong>rådsleiarkandidat i oppdrag å danne nytt <strong>kommune</strong>råd?<br />
Departementet viser til at kjernen i den kommunale parlamentansmen er at det øvste<br />
administrative leiaransvaret er lagt til eit politisk valt organ, eit <strong>kommune</strong>råd som fungerer<br />
som «<strong>kommune</strong>regjering», jf. <strong>kommune</strong>lova § 19 nr. 1. Dette organet er parlamentarisk<br />
ansvarleg overfor <strong>kommune</strong>styret. Som følgje av det er <strong>kommune</strong>styret framleis det øvste<br />
organet i <strong>kommune</strong>n. Departementet viser til at ei eventuell innføring av ei alternativ ordning<br />
for danning av <strong>kommune</strong>råd ikkje får innverknad på prinsippet om at <strong>kommune</strong>styret har<br />
status som det øvste organet i <strong>kommune</strong>n.<br />
Etter <strong>kommune</strong>lova § 19 nr. 3 blir <strong>kommune</strong>rådet valt av <strong>kommune</strong>styret sjølv ved<br />
fleirtalsval. Uttrykket «selv» i lova inneber at val av medlemmer til <strong>kommune</strong>rådet ikkje kan<br />
delegerast. Føresegna i § 19 nr. 4 regulerer sjølve valet av rådet. Det skal røystast over forslag<br />
til råd samla, ikkje over forslag til enkeltmedlemmer, og det skal gå fram av forslaget kven<br />
som er leiar, og kven som er nestleiar. Når ein medlem fråtrer, skal det veljast ein ny medlem<br />
etter forslag frå rådet. Dersom leiaren fråtrer, skal det veljast nytt råd. Spørsmålet som reiser<br />
seg, er om det er behov for ein alternativ framgangsmåte for å danne <strong>kommune</strong>råd. I så fall<br />
må ein ta stilling til korleis ei slik ordning skal etablerast.<br />
Departementet legg til grunn at forsøket i Oslo <strong>kommune</strong> med å peike ut byråd har gitt eit<br />
godt grunnlag for å vurdere om og eventuelt på kva måte ein kan lovfeste ei alternativ ordning<br />
for å etablere <strong>kommune</strong>råd. Det viser i den samanhengen til at forsøket i Oslo har vart sidan<br />
2003, og at ordninga med å peike ut byråd er grundig evaluert (NIBR 2007).<br />
Når det gjeld ønsket om å tilpasse reglane for kommunal parlamentarisme til den<br />
nasjonale parlamentariske ordninga, viser departementet til at funksjonen til eit<br />
<strong>kommune</strong>råd ikkje er heilt samanfallande med den funksjonen regjeringa har på nasjonalt<br />
nivå. Departementet viser i den samanhengen til at eit <strong>kommune</strong>råd ikkje vil ha utøvande<br />
makt på same måte som regjeringa etter Grunnloven har på statleg nivå. Etter ordlyden i<br />
<strong>kommune</strong>lova vil eit <strong>kommune</strong>råd berre ha plikt til å setje i verk vedtak og sørgje for ei<br />
forsvarleg saksførebuing. Rådet har i utgangspunktet inga anna avgjerdsmakt enn den som<br />
følgjer av ansvaret som leiar for administrasjonen. Om <strong>kommune</strong>rådet skal utøve makt, til<br />
dømes gjere enkeltvedtak, oppnemne styre og liknande, må <strong>kommune</strong>styret delegere<br />
avgjerdsmakt til rådet.<br />
Noko som kan tale mot innføring av eit alternativ til dagens ordning, er det fonnelle<br />
argumentet om at <strong>kommune</strong>styret sjølv bør velje rådet, fordi rådet får kompetansen sin frå<br />
<strong>kommune</strong>styret. Ser ein saka i denne samanhengen, kan det hevdast at det er unaturleg at<br />
andre enn <strong>kommune</strong>styret sjølv vel rådet.<br />
Departementet viser likevel til at <strong>kommune</strong>rådet i alle høve vil vere avhengig av tillit frå<br />
<strong>kommune</strong>styret, uavhengig av om rådet blir valt, eller om leiaren av rådet blir peikt ut av<br />
ein ordførar. Ei ordning der ein ordførar etter sonderingar peiker ut den som skal danne<br />
<strong>kommune</strong>råd, trur vi derfor vil kunne fungere like godt, all den tid eit råd som ikkje har<br />
tillit i <strong>kommune</strong>styret, ikkje vil kunne halde fram. Departementet viser i den samanhengen<br />
til at det ikkje er eit krav om tillitsvotum frå <strong>kommune</strong>styret ved val av råd. Dette kjem til<br />
uttrykk ved at medlemmene kan røyste blankt ved valet. Høvet til å røyste blankt er basert<br />
17
på at det skal vere mogleg å kome fram til smidige prosessar for etablering av nytt<br />
<strong>kommune</strong>råd. Avrøystinga vil først og fremst synleggjere kva som er det parlamentariske<br />
grunnlaget for det rådet som er valt. På den andre sida kan ein spørje om det burde vere<br />
nødvendig med eit formelt val for å få brakt dette på det reine.<br />
Det er ikkje eit mål i seg sjølv at parlamentarismen på kommunalt nivå i størst mogleg<br />
grad skal vere lik parlamentarismen på nasjonalt nivå. Likevel forstår departementet at<br />
enkelte kommunar ser det som føremålstenleg å etablere eit system som i størst mogleg<br />
grad avspeglar parlamentarismen på nasjonalt nivå. Dei parlamentariske prinsippa på<br />
nasjonalt nivå er velprøvde og betre kjende for folk enn ordningar som spesifikt knyter<br />
seg til den kommunale parlamentarismen. Desse omsyna kan tilseie at det bør opnast for<br />
ei alternativ ordning for danning av <strong>kommune</strong>råd. Evalueringa i Oslo <strong>kommune</strong> viser at<br />
ein ved utpeikingsordninga har fått ein modell som i større grad enn tidlegare reindyrkar<br />
parlamentarismen i seg sjølv, og at ordninga framstår som meir parallell med den<br />
nasjonale parlamentariske modellen.<br />
Departementet viser også til at evalueringa av ordninga i Oslo har vist at<br />
utpeikingsordninga har vorc med på å gjere den parlamentariske styringsmodellen i Oslo<br />
meir robust, dvs, gjort det lettare å få etablert eit stabilt og styringsdyktig byråd.<br />
I forsøket i Oslo <strong>kommune</strong> var det også eit ønske om å klargjere og styrkje ordførarrolla<br />
gjennom å gi ordføraren oppgåver som liknar den stortingspresidenten har i samband med<br />
regjeringsskifte. Evalueringa av ordninga i Oslo viser at medvitet om ordførarrolla og<br />
samanhengane mellom byrådsdanningar og konstituering av bystyret har auka som følgje<br />
av forsøket. Departementet meiner at dette også kan tale for å etablere eit alternativ til<br />
dagens ordning. Departementet vil likevel streke under at lovføresegna må utformast slik<br />
at det er ordføraren på vegner av <strong>kommune</strong>styret som peiker ut kva<br />
<strong>kommune</strong>rådsleiarkandidat som skal få i oppdrag å danne <strong>kommune</strong>råd, dvs, at<br />
<strong>kommune</strong>styret ikkje blir fråteke instruksjonsmakta si. I motsett fall vil ein stå overfor ein<br />
situasjon som grip inn i dei fundamentale reglane om funksjons- og kompetansedeling<br />
mellom <strong>kommune</strong>styre og ordførar, jf. <strong>kommune</strong>lova kap. 2. Følgjeleg kan ein ikkje<br />
bestemme at ordføraren skal ha denne rnakta aleine, det må gå fram av lovteksten at<br />
<strong>kommune</strong>styret framleis sit med instruksjonsmakta si.<br />
Departementet meiner at det er viktig at det er klare roller når det skal etablerast<br />
<strong>kommune</strong>råd, og legg til grunn at ordninga som blir nytta, kan bidra til å sikre stabil<br />
politisk styring. Departementet meiner at ordninga med utpeiking, slik ho blir praktisert i<br />
Oslo, tek vare på desse omsyna, og viser til oppsummeringa i Oslo <strong>kommune</strong> (byrådsak<br />
118 av 5. juni 2008), som i all hovudsak sluttar seg til vurderinga til NIBR, som er<br />
gjengitt tidlegare (s. 16). Departementet viser til at måten <strong>kommune</strong>råd blir oppretta på,<br />
bør vekkje tillit hos veljarane og hos politikarane i kommunane. Korleis ein best tek vare<br />
på desse omsyna, kan variere frå <strong>kommune</strong> til <strong>kommune</strong>. Ei ordning som passar for<br />
<strong>kommune</strong>, treng ikkje passe like godt for andre. Slik departementet vurderer saka, ser<br />
forslaget om utpeiking av <strong>kommune</strong>råd ut til å vareta omsyna bak reglane om danning av<br />
<strong>kommune</strong>råd på ein like god måte som i gjeldande rett. Departementet finn heller ikkje<br />
grunn til å oppheve ordninga slik vi kjenner henne i dag, all den tid ordninga med val av<br />
<strong>kommune</strong>råd ser ut til å vere godt innarbeidd i mellom anna fylkeskommunane.<br />
Departementet meiner derfor at lovverket bør opne for å danne <strong>kommune</strong>råd etter<br />
alternative ordningar.<br />
Departementet føreslår på deime bakgrunnen at <strong>kommune</strong>styre kan vedta ei ordning som<br />
gir ordføraren rett og plikt til å peike ut <strong>kommune</strong>rådsleiaren. Departementet føreslår at<br />
18
utpeikingsordninga blir eit alternativ til den gjeldande ordninga, ved at det blir teke inn ei<br />
ny lovføresegn i <strong>kommune</strong>lova.<br />
Nærmare om innhaldet i ei alternativ ordning for å danne <strong>kommune</strong>råd<br />
Departementet meiner at det er mest føremålstenleg at det blir teke inn ei eiga føresegn i<br />
<strong>kommune</strong>lova § 18, som har føresegner om innføring og oppheving av kommunal<br />
parlamentarisme.<br />
I forslaget som ligg føre, er det <strong>kommune</strong>styret sjølv som avgjer om danninga av<br />
<strong>kommune</strong>råd skal skje ved val, jf. gjeldande § 19 i <strong>kommune</strong>lova, eller etter dei nye<br />
føresegnene om utpeiking av ein <strong>kommune</strong>rådsleiar, som igjen set saman kollegiet sitt.<br />
Departementet presiserer at dette inneber at ein må følgje alle reglane for den ordninga ein<br />
har valt å følgje, og at ein <strong>kommune</strong> ikkje kan følgje enkeltreglar frå dei ulike<br />
føresegnene. Ein <strong>kommune</strong> som har bestemt seg for å danne <strong>kommune</strong>råd etter den nye<br />
§ 19 a som er føreslått, kan når som helst bestemme at danning av <strong>kommune</strong>råd igjen skal<br />
skje etter § 19, og omvendt. Departementet finn ikkje grunn til å lovfeste dette særskilt, all<br />
den tid departementet meiner dette kan utleiast av den nye § 18 nr. 4 som er føreslått.<br />
Departementet meiner at det kan vere føremålstenleg å lovfeste tilsvarande føresegner<br />
som §§ 2-1, 2-2, 2-3 og 2-4 i den gjeldande forskrifta om vedtekter for byrådsdanningar i<br />
Oslo <strong>kommune</strong>. Det vil innebere at når den parlamentariske situasjonen i <strong>kommune</strong>styret<br />
tilseier det, har ordføraren på vegner av <strong>kommune</strong>styret plikt til å gi ein<br />
<strong>kommune</strong>rådskandidat i oppdrag å danne nytt <strong>kommune</strong>råd. Ordføraren peiker ut den<br />
kandidaten som ordføraren etter politiske sonderingar meiner kan samle størst oppslutning i<br />
<strong>kommune</strong>styret for <strong>kommune</strong>rådet sitt.<br />
Departementet viser til at det i evalueringa frå Oslo <strong>kommune</strong> er reist spørsmål om det bør<br />
definerast nærmare i regelverket kva ein parlamentarisk situasjon er, dvs, spørsmålet om i kva<br />
tilfelle ordføraren bør gripe inn for å sondere om det finst andre <strong>kommune</strong>rådsalternativ.<br />
Departementet meiner det ikkje er nødvendig å lovfeste kva som er å rekne som ein<br />
parlamentarisk situasjon, all den tid det til sjuande og sist vil vere ordføraren som avgjer når<br />
ein slik situasjon har oppstått. I mange tilfelle vil også <strong>kommune</strong>styret/<br />
<strong>kommune</strong>styremedlemmer engasjere seg, noko som vil bidra til ei nødvendig avklaring.<br />
Det har i denne samanhengen også vore reist spørsmål om ordføraren bør gjere ein<br />
rutinemessig sonderingsrunde etter val. Departementet meiner at det ikkje er nødvendig å<br />
lovfeste ein slik regel, og viser også til at det kan vere vanskeleg om ordføraren engasjerer seg<br />
politisk før det er avklart om <strong>kommune</strong>rådet går av, da rolla hans lett ville kunne bli oppfatta<br />
som politisk.<br />
Er skifte av <strong>kommune</strong>råd følgje av eit <strong>kommune</strong>styreval, meiner departementet at det er den<br />
personen som til kvar tid formelt har ordførarvervet som skal ha oppdraget. Årsaka er at det<br />
kan vere uheldig om det oppstår tvil om det er den avtroppande eller påtroppande ordføraren<br />
som skal stå for utpeikinga. Ved å vise til at det er den til kvar tid sitjande ordføraren som skal<br />
ha denne oppgåva, blir ein eventuell tvil rydda av vegen.<br />
Vi føreslår at kandidaten som er utpeikt, sjølv set saman kollegiet sitt, og at det nye<br />
<strong>kommune</strong>rådet konstituerer seg sjølv. Vidare føreslår vi at leiaren av rådet når som helst kan<br />
skifte ut medlemmer av rådet, og besternme korleis rådet skal vere sett saman.<br />
Vidare føreslår vi at <strong>kommune</strong>rådet skal sende melding til <strong>kommune</strong>styret om samansetninga<br />
av rådet straks det har konstituert seg, og straks det har skjedd endringar i samansetninga av<br />
19
det. Vidare inneber ordninga at funksjonstida til <strong>kommune</strong>rådet vil vere uavhengig av<br />
valperioden for <strong>kommune</strong>styret.<br />
Ved skifte av <strong>kommune</strong>råd inneber forslaget at rådet som fråtrer, blir sitjande inntil eit nytt<br />
råd har konstituert seg. Eit forslag om at rådet skal fråtre, må setjast fram i<br />
<strong>kommune</strong>styre<strong>møte</strong>. Det er lagt til grunn at forslaget skal handsamast i neste<br />
<strong>kommune</strong>styre<strong>møte</strong>, med mindre to tredjedelar av dei som er på <strong>møte</strong>t, krev avrøysting straks.<br />
Rådet skal gi beskjed i <strong>kommune</strong>styre<strong>møte</strong> om at det fråtrer. Ein medlem av rådet fråtrer når<br />
leiaren av rådet bestemmer det, etter vedtak eller etter eige ønske. Dersom rådsleiaren fråtrer,<br />
skal heile rådet fråtre.<br />
Departementet meiner at det ikkje er nødvendig å presisere at dei alminnelege reglane for å<br />
bli vald i <strong>kommune</strong>lova § 14 skal brukast tilsvarande for kva personar som kan ha verv i<br />
<strong>kommune</strong>rådet, all den tid dette følgjer direkte av lova sjølv. Føresegnene om kjønnsmessig<br />
balanse i § 38 a nr. 3 første og andre punktum vil bli brukte, ved at § 19 a får ei tilsvarande<br />
føresegn om dette som i § 19.<br />
6 Økonomiske og administrative konsekvensar<br />
Departementet meiner at forslaget om kvalifisert fleirtal for å endre medlemstalet i<br />
<strong>kommune</strong>styre ikkje får administrative og økonomiske konsekvensar av noko særleg omfang.<br />
Departementet ser likevel at for kommunar som ønskjer å redusere ressursbruken sin ved å<br />
redusere talet på <strong>kommune</strong>styrcrepresentantar, vil forslaget kunne ha indirekte økonomiske<br />
konsekvensar, da det blir vanskelegare å setje i verk ein slik reduksjon.<br />
Handsaming av delegasjonsreglement og innstillingsrett inneber eit visst administrativt<br />
arbeid, men har ikkje store administrative og økonomiske konsekvensar. Prosessar av denne<br />
typen må ein dessutan tru ligg i kjernen av det ein kan vente at <strong>kommune</strong>styret som folkevalt<br />
organ gjennomfører.<br />
Forslaget om ei alternativ utpeikingsordning fører heller ikkje med seg administrative og<br />
økonomiske konsekvensar. Forslaget inneber ingen nye materielle plikter for kommunane,<br />
men er berre ein frivillig, alternativ framgangsmåte ved val av <strong>kommune</strong>råd.<br />
Dersom forslaga fører med seg auka utgifter for dei enkelte kommunane, må dei dekkjast av<br />
det gjeldande budsjettet.<br />
7 Lovforslag<br />
§ 7 nr. 3 skal lyde:<br />
3. Endring av medlemstallet vedtas av <strong>kommune</strong>styret eller fylkestinget selv senest 31.<br />
desember i nest siste år av valgperioden, med virkning for kommende valgperiode. Slikt<br />
vedtak må treffes med minst 2/3 av de stemmer som avgis.<br />
Ny § 18 nr. 4 skal lyde:<br />
20
4. Kommunestyret og fvlkestinget avgjør selv om dannelse av <strong>kommune</strong>råd eller<br />
fiilkesråd skal skje etter § 19 eller etter § 19 a.<br />
Ny § 19 a skal lyde:<br />
§ 19 a Utpeking<br />
1. Når den parlamentariske situasjonen i <strong>kommune</strong>styret eller ftlkestinget tilsier det, har<br />
ordføreren eller fylkesordføreren på <strong>kommune</strong>styrets eller ftlkestingets vegne plikt til å gi en<br />
<strong>kommune</strong>rådskandidat eller ffikesrådskandidat i oppdrag å danne nytt <strong>kommune</strong>råd eller<br />
fiilkesråd. Den kandidaten som ordføreren eller ftlkesordføreren etter politiske sonderinger<br />
antar kan samle størst oppslutning i <strong>kommune</strong>styret eller ffikestinget for sitt <strong>kommune</strong>råd<br />
eller fvlkesråd, skal utpekes.<br />
2. Er skifte av <strong>kommune</strong>råd eller ffikesråd følge av et <strong>kommune</strong>styrevalg eller<br />
ftlkestingsvalg, skal den person som til enhver tid formelt innehar ordførervervet eller<br />
fidkesordførervervet ha oppdraget som følger av nr. I.<br />
3. Den utpekte kandidaten setter selv sammen sitt kollegium, og det nye <strong>kommune</strong>rådet<br />
eller ftlkesrådet konstituerer seg selv. Bestemmelsene om kjønnsmessig balanse i § 38 a nr. 3<br />
første og andre punktum gjelder tilsvarende. Lederen av <strong>kommune</strong>rådet eller j5>lkesrådet kan<br />
selv når som helst skifie ut medlemmer av rådet, og bestemme rådets sammensetning.<br />
4. Kommunerådet og ftlkesrådet sender melding til <strong>kommune</strong>styret eller fvlkestinget om<br />
rådets sammensetning straks det har konstituert seg, og straks det har skjedd endringer i<br />
rådets sammensetning.<br />
5. Funksjonstiden til <strong>kommune</strong>rådet eller ftlkesrådet er uavhengig av <strong>kommune</strong>styrets og<br />
fvlkestingets valgperiode.<br />
6. Ved skifie av <strong>kommune</strong>råd og ftlkesråd blir fratredende råd sittende inntil nytt råd har<br />
konstituert seg.<br />
7. Et forslag om at rådet skal fratre må fremsettes i <strong>kommune</strong>styre<strong>møte</strong> eller<br />
fidkestings<strong>møte</strong>. Forslaget skal behandles i neste <strong>kommune</strong>styre<strong>møte</strong> eller ftlkestings<strong>møte</strong><br />
med mindre 2/3 av de <strong>møte</strong>nde krever umiddelbar avstemning. Meddelelse fra rådet om<br />
fratreden skal skje i <strong>kommune</strong>styre<strong>møte</strong> eller ftlkestings<strong>møte</strong>.<br />
8. Et medlem av rådet fratrer, foruten i tilfeller nevnt i nr. 3 i denne paragrafen, etter<br />
vedtak eller etter eget ønske. Dersom rådslederen fratrer, skal hele rådet fratre.<br />
§ 39 nr. 2 skal lyde:<br />
Kommunestyret og ftlkestinget skal selv vedta reglement for delegasjon av<br />
avgjørelsestnyndighet innen 1. juli året etter at <strong>kommune</strong>styret og ffikestinget ble konstituert.<br />
Sist vedtatte reglement gjelder inntil nytt reglement er vedtatt.<br />
Nåværende § 39 nr. 2 blir ny nr. 4<br />
Ny § 39 nr. 3 skal lyde:<br />
21
Vedtak i folkevalgte organer treffes på grunnlag av innstilling fra organets leder eller<br />
annet folkevalgt organ„slik dette er vedtatt av <strong>kommune</strong>styret. Kommunestyret ogfflkestinget<br />
kan selv vedta at administrasjonssjefen i stedet skal avgi innstilling.
Saker til behandling:
Saker til behandling:
VIKNA KOMMUNE<br />
Postadresse Telefon Telefaks<br />
Postboks 133, Sentrum 74 39 33 00 74 39 00 70<br />
7901 RØRVIK E-post: vikna@vikna.<strong>kommune</strong>.no<br />
Saksnr.: 2009/413-10<br />
Arkiv: 151<br />
SAKSFRAMLEGG<br />
Dato: 14.09.2010<br />
Saksbehandler/Tlf: Roy Harald Ottesen / 74 39 33 03<br />
Utvalgssaksnr Utvalg Møtedato<br />
101/10 Formannskap 28.09.2010<br />
122/10 Formannskap 19.10.2010<br />
<strong>Vikna</strong> kirkelig Fellesråd. Vedrørende nye kontorlokaler.<br />
Vedlagte dokumenter:<br />
1 <strong>Vikna</strong> kirkelige Fellesråd - Søknad om at <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> står som leietaker for<br />
kontorlokaler.<br />
2 BDO – Leie av kontorlokaler til <strong>Vikna</strong> kirkelige Fellesråd.<br />
Dokumenter ikke vedlagt:<br />
- Utkast til leiekontrakt.<br />
- BDO Advokater DA. MNA – utleie av fast eiendom til <strong>Vikna</strong> kirkelige Fellesråd.<br />
RÅDMANNENS FORSLAG TIL VEDTAK:<br />
Formannskapet vedtar:<br />
Søknad datert 26.02.2010 fra <strong>Vikna</strong> kirkelig Fellesråd om at <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> står<br />
som leietaker for nye kontorlokaler avslås.<br />
Begrunnelse: Konklusjon i brev datert 25.08.2010 fra <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> sin revisor –<br />
BDO AS.
Saksprotokoll i Formannskap - 28.09.2010<br />
Forslag fra Brit H. H. Buvarp:<br />
Saken utsettes til neste ordinære formannskaps<strong>møte</strong> <strong>19.10.10</strong>.<br />
Begrunnelse: For sent utsendte sakspapirer.<br />
Votering:<br />
Det ble votert over utsettelsesforslaget fra Brit H. H. Buvarp.<br />
Enstemmig vedtatt.<br />
Vedtak:<br />
Saken utsettes til neste ordinære formannskaps<strong>møte</strong> <strong>19.10.10</strong>.<br />
2
SAKSGRUNNLAG<br />
Vedlagte dokumenter.<br />
SAKSOPPLYSNINGER<br />
I brev datert 26.02.2010 søker <strong>Vikna</strong> kirkelig Fellesråd om at <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> står som leietaker<br />
til nye kontorlokaler i Strandgata 17. Begrunnelsen er forutsatt besparelse knyttet til mva. Ut fra<br />
oppgitt leiepris på kr 12.000 per mnd vil dette (mva) utgjøre i underkant av kr 30.000 i året.<br />
Rådmannen har bedt om en uttalelse fra <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> sin revisjonsforbindelse BDO AS i<br />
sakens anledning. Uttalelse foreligger i brev datert 25.08.2010. Konklusjonen fra BDO AS:<br />
Vi mener i utgangspunktet at utleier i dette tilfelle ikke har rett til å mva-registrere seg for utleie<br />
seg for utleie av bygg ettersom sluttbruker ikke gir rett til slik frivillig registrering. Utleier kan<br />
derfor ikke beregne mva. på leien. Hvis utleier allikevel beregner mva på leien, vil verken <strong>Vikna</strong><br />
<strong>kommune</strong> eller <strong>Vikna</strong> kirkelig Fellesråd kunne kreve kompensasjon for merverdiavgiften.<br />
RÅDMANNENS VURDERING<br />
Rådmannen forholder seg til konklusjon fra revisjonen som innebærer at det ikke vil være<br />
økonomisk fordelaktig at <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> står som leietaker i dette tilfellet. For øvrig er<br />
rådmannens vurdering at <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> uavhengig av revisors konklusjon ikke bør stå som<br />
leietaker. Rådmannen viser til at <strong>Vikna</strong> kirkelig Fellesråd er en egen selvstendig enhet med eget<br />
budsjett/økonomi og med egen administrasjon hvor oppgaver i forhold til leieavtaler/oppfølging<br />
av disse naturlig inngår som en del av arbeidsoppgavene. Med visning til foranstående foreslås at<br />
<strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> ikke i<strong>møte</strong>kommer søknaden.<br />
KONKLUSJON/TILRÅDING<br />
I samsvar med forslag til vedtak.<br />
Rørvik, 15.09.2010<br />
Roy H. Ottesen<br />
rådmann<br />
3
Ro Harald Ottesen<br />
Fra:<br />
Sendt:<br />
Til:<br />
Emne:<br />
DEN NORSKE KIRKE<br />
Postboks 57, 7901 Rørvik<br />
Besøksadresse: Kjøpmannsgata 1, 2 etg.<br />
Tlf: 74 36 08 80. Tast 1.<br />
Mobil: 41 42 00 30.<br />
www.vikna.kirken.no<br />
da li leder.vikna online.no<br />
<strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> v/rådmannen<br />
Pb 133<br />
7901 Rørvik<br />
Med vennlig hilsen<br />
<strong>Vikna</strong><br />
'Menighet<br />
Svein Kåre Johansen<br />
Kirkeverge i <strong>Vikna</strong> kirkelige fellesråd<br />
<strong>Vikna</strong> Menighet [dagligleder.vikna@online.no]<br />
26. februar 2010 13:31<br />
Roy Harald Ottesen<br />
Søknad<br />
Rørvik 26.2.2010<br />
SØKNAD OM AT VIKNA KOMMUNE STÅR SOM LEIETAKER FOR KONTORLOKALER<br />
<strong>Vikna</strong> kirkelige fellesråd flytter snart inn i nye kontorlokaler i Storgata 17, og i den forbindelse søker <strong>Vikna</strong><br />
kirkelige fellesråd om at <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> står som formell leietaker i bygget. Dette fordi <strong>Vikna</strong> kirkelige<br />
fellesråd ikke har fradrag for mva på leie av lokaler, noe <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> har. Hvis <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> står<br />
som leietaker, og framleier lokalene til <strong>Vikna</strong> kirkelige fellesråd for leiekostnaden eksklusive mva, vil det<br />
være til hjelp for vår før anstrengte økonomi.<br />
Leieprisen for lokalene er kr 12.000,- pr måned inklusive mva. Det er da snakk om en 5-års leieavtale med<br />
opsjon på flere år.<br />
(1
Skippergata I AS<br />
7900 Rørvik<br />
Kirkelig Fellesråd<br />
V/Svein Kåre Johansen<br />
7900 Rørvik<br />
Mvh<br />
jær<br />
FORSLAG TIL LEIEKONTRAKT, STORGATA 17<br />
Som vi har diskutert tidligere, har det blitt endringer i forutsetningene for beregning av leieprisen,<br />
grunnet mva.avgiften.<br />
Vi vil ut fra siste opplysninger, ikke f mva. refusjon, på noen av ombyggingskostnadene, ettersom<br />
Kirkelig Fellesråd blir behandlet som avgiftsfri næring, derfor måtte vi beregne tillegg for denne<br />
kostnaden, som utgjør 25%.<br />
Håper vi kan enes om vedlagte leiekontrakt, og vil gjøre våxt beste for at lokalet er innflyttingsklar<br />
innen utgangen av februar.
LEIEKONTRAKT<br />
Utleier: Skippergata 1 AS<br />
Postboks 58<br />
7901 Rørvik<br />
Org.nr. 988 875 457<br />
Leietaker: Kirkelig Fellesråd<br />
Postboks<br />
7901 Rørvik<br />
Org.nr.<br />
Eiendom: Storgata 17, 7900 Rørvik<br />
Gnr. 10 Bnr. 594 i <strong>Vikna</strong> Kommune<br />
§ 1. Leiearealet:<br />
Netto bruksareal på 72 m2.<br />
AIle arealer er oppmålt etter NS 3940 og er inkludert evt. fellesareal.<br />
§ 2. Bruk av leieobjektet:<br />
Leietaker gis rett til å drive kontorvirksomhet kontorvirksomhet med tilliggende aktiviteter.<br />
Skifte av bransje eller forandring av virksomheten i lokalene er ikke tillatt uten utleiers forutgående,<br />
skriftlige samtykke. Det samme gjelder salg, eksponering ete. i fellesarealer.<br />
§ 3. Overtagelse:<br />
Leieobjektet overtas som et nyrenovert kontorlandskap og i den stand det er ved inngåelse av<br />
kontrakten. Leieobjektet er ledig fra 01.03.2010.<br />
§ 4. Leietid:<br />
Leieforholdet løper i 5 år fra 01.03.2010 til 01.03.2015.<br />
Leietaker har rett til fornyelse med ytterligere 5 år etter at leiekontrakten går ut pr. 01.03,2015.<br />
Leietaker må gi skriftlig varsel senest 6 mnd. før leieperioden utløper, hvis retten til forlengelse<br />
ikke ønskes benyttet.<br />
§ 5. Leiesum:<br />
Total årsleie for lokalene er kr. 144.000,-. Leien forfaller til betaling forskuddsvis den I. i hver<br />
måned med kr. 12.000,-. Betaling skjer til utleiers konto nr. 4202.03.51297.
§ 6. Fellesutgifter/Energi:<br />
Leietakeren dekker egene strømkostnader etter strømmåler.<br />
I tillegg betaler leietaker forholdsmessig andel av eiendommens fellesutgifter.<br />
IIva fellesut iftene omfatter frem år av vedla te oversikt.<br />
Ovennevnte felleskostnader avregnes kvartalsvis.<br />
§ 7. Forsinket betaling:<br />
Ved forsinket betaling av leie, fellesutgifter svares forsinkelsesrente i h.h.t. forsinkelsesrentelovens<br />
bestemmelser. Utleier har rett til å kreve gebyr ved purring.<br />
§ 8. Leieregulering:<br />
Leien kan regulcres årlig med virkning fra 1. januar, første gang 01.03.2011. Leien reguleres med<br />
100 % i forhold til eventuelle endringer i Statistisk Sentralbyrås konsumprisindeks (KPI), eller hvis<br />
denne blir opphevet en annen tilsvarende offentlig indeks. Leien kan ikke reguleres under den leie<br />
som ble avtalt på kontraktstidspunktet. KPI pr. 15.10. hvert år legges til grunn for reguleringen.<br />
Basis for reguleringen er indeks pr. 15.10.2010.<br />
Leietaker skal ha skriftlig beskjed før regulering finner sted.<br />
Ved offentlige inngrep (prisstopp etc.) som begrenser den leie utleier ellers kunne tatt etter denne<br />
kontrakt, skal kontraktens regulerte leie løpe fra det tidspunkt og i den utstrekning det måtte være<br />
lovlig adgang til det. Ved opphevelse av prisstopp etc. kan prisene reguleres opp tilsvarende<br />
oppgangen i KPI.<br />
§ 9. Fremleie/Overdragelse/Selskapsmessige endringer:<br />
Fremleie og overdragelse av kontrakten, helt eller delvis, er ikke tillatt uten utleiers skriftlige<br />
forhåndssamtykke. Samtykke kan ikke nektes uten saklig grunn.<br />
Overdragelse av minst 50 % av aksjene, selskapsandelene eller eierinteressene hos leietaker anses<br />
som overdragelse av kontrakten.<br />
§ 10. Leietakers overtakelse og bruk:<br />
Leietaker plikter å behandle både de leide lokaler og eiendommen for øvrig med tilbørlig aktsomhet.<br />
Lokalene må ikke brukes på en måte som forringer eiendommens omdømme eller utseende eller ved<br />
stav, støy, lukt, rystelse eller på annen måte sjenerer andre leietakere eller naboer.<br />
Kostnadene ved utbedring og eventuell erstatning i forbindelse med disse forhold, er leietakers ansvar.<br />
Leietaker plikter å følge de(n) ordensregler, brann-/rømningsinstruks samt instrukser for øvrige<br />
tekniske anlegg, som til enhver tid gjelder i eiendommen. Videre plikter leietaker å sette seg inn i og<br />
følge de offentlige forskrifter og instrukser som er eller måtte bli innført og som omfatter<br />
leieforholdet. Knuste ruter i ethvert rom som omfattes av leieforholdet, må straks erstattes med nye.<br />
Rom med vann- og/eller avløpsrør må holdes så oppvarmet at frysing unngås,<br />
Medfører virksomheten forhøyelse av eiendommens forsikringspremier eller faste avgifter, plikter<br />
leietaker selv å betale forhøyelsen. Leietaker plikter å melde til utleier ethvert forhold og/eller endring<br />
i forhold ved virksomheten, som kan få følger for eiendomrnens forsikringspremic.<br />
Leietaker plikter å innhente alle nødvendige tillatelser for sin bruk av lokalene. Krav eller pålegg fra<br />
arbeidstilsyn, helseråd, brannvern, sivilforsvar, industrivern eller annen offentlig myndighet,<br />
foranlediget av den virksomhet som drives i lokalene, er leietakers ansvar.
Avfall som papir, halm, treull, isopor, kasser, esker ete, må ikke legges i eiendommens søppelkasser<br />
eller annet sted på eiendommen, men bringes bort av leietaker. Om nødvendig kan slikt avfall bringes<br />
bort av utleier for leietakers regning.<br />
Tilfeldige avbrudd i forsyninger av vann, stnam, luft, heisstopp, ete. plikter leietaker å tåle uten<br />
erstatning eller leiereduksjon.<br />
§ 11. Endring av leieobjektet:<br />
Innredning, ominnredning eller noen som helst forandring i eller av de leide lokaler må ikke finne<br />
sted uten utleiers skriftlige forhåndsgodkjenning. Slik forhåndsgodkjenning kan gis på betingelse<br />
av at forandringene tilfaller utleier uten godtgjørelse ved leieforholdets slutt, eller at leietaker bringer<br />
lokalene tilbake til opprinnelig stand.<br />
Forhåndsgodkjenning kreves også om leietaker ønsker å bruke mer strøm, vann, luft, avløp mv. enn<br />
hva lokalene ved kontraktstidspunktet var utstyr med. Dersom slik godkjenning gis, er leietaker<br />
ansvarlig for å innhente de nødvendige offentlige tillatelser.<br />
Reklameskilt har leietaker, med utleiers skriftlige forhåndsgodkjenning, rett til å sette opp som<br />
sedvanlig etter virksomhetens og eiendommens art og karakter. Solavskjerming, radio- og TV-anlegg<br />
m.v. må ikke settes opp uten at utleier på forhånd skriftlig har godkjent utseende og plassering av<br />
disse. Uthengsskap, automater og lignende må heller ikke settes opp uten utleiers skriftlige<br />
forhåndsgodkjenning. Dersom slik godkjenning gis, er leietaker ansvarlig for å innhente de<br />
nødvendige offentlige tillatelser. Leietaker må selv bekoste sitt firmanavn påsatt det felles<br />
anvisningsskilt etter nærmere avtale med utleier. Endringsarbeider beskrevet i dette ledd tilfaller<br />
utleier etter endt leieperiode, med mindre utleier forlanger lokalene satt tilbake i sin opprinnelige<br />
stand.<br />
§ 12. Vedlikehold:<br />
Det påhviler leietaker å bekoste vedlikehold av de leide lokaler, herunder også ut- og innvendig<br />
vedlikehold av inngangsdører og porter samt innvendig vedlikehold av vinduer med omramming,<br />
slik at disse er i handverksmessig god stand. Vedlikeholdsplikten omfatterogså innretninger anbrakt<br />
i lokalene av leietaker.<br />
Vedlikeholdsplikten for leietaker omfatter også fornyelse av tapet og gulvbelegg og annen oppussing<br />
og istandsetting innvendig, herunder overflatebehandling av gulv, vegger ogtak. Videre omfatter<br />
vedlikeholdsplikten ledninger og innretninger som hører til forsyning med og avløp for vann, gass,<br />
varme og elektrisk strøm fra egen sikringstavle til lampepunkter og stikkontakter, samt ventilasjonsog<br />
kjøleanlegg. Alt arbeid leietakeren plikter å utføre, skal han foreta uten ugrunnet opphold og på en<br />
handverksmessig god måte.<br />
Leietaker blir erstatningsansvarlig for all skade som skyldes ham sely eller folk i hans tjeneste, faste<br />
eller tilfeldige, samt ftemleietakere, kunder og/eller andre personer som han har gitt adgang til<br />
eiendommen. Erstatningsplikten omfatter også utgift som måtte følge av utrydding av utøy.<br />
Leietakers vedlikeholdsplikt omfatter også skader etter innbrudd i de leide lokaler.<br />
Leietaker plikter å sørge for reparasjon og vedlikehold av de skilt etc. som utleier har gitt tillatelse tilå<br />
sette opp, jfr. § 14.<br />
Oppfyller ikke leietaker disse forpliktelser er utleieren berettiget til, etter skriftlig varsel med 14<br />
dagers oppfyllelsesfrist, å utføre vedlikeholdsarbeidene for leietakers regning.<br />
Utleier er berettiget til å foreta alle arbeider som måttevære nødvendige til eiendommens forsvarlige<br />
vedlikehold eller fornyelse, og til i samme utstrekning å foreta ethvert forandringsarbeid så vel i som
utenfor de leide lokaler. Leietaker plikter å medvirke til at ledninger, kanaler og rør etc. til andre deler<br />
av elendommen, kan føres gjennom det leide lokaler uten hinder av leietakers innredning etc.<br />
Leietaker plikter å inne seg i stike arbeider uten erstatning eller avslag i leien. Utleier skal påse at<br />
arbeidene blir til minst mulig sjenanse for leietaker, og i størst mulig grad varsle leietaker på forhånd.<br />
§ 13. Leietakers avtalebrudd —utkastelse —pantstillelse:<br />
Blir ikke leien betalt innen 14 dager etter at skriftlig påkrav har funnet sted, på eller etter forfallsdag,<br />
kan leietakeren kastes ut uten søksmål og dom etter §§ 13-2, 3. ledd (A) i tvangsfullbyrdelsesloven.<br />
Leietakeren kan ikke sette fram motkrav på utleieren med mindre motkravet er erkjent eller avgjort<br />
ved rettskraftig dom eller forlik. Flytter ikke leietakeren når leietiden er ute, kan han likeens kastes ut<br />
uten søksmål og dom etter §§ 13-2, 3. ledd (B) i tvangsfullbyrdelsesloven.<br />
Dersom leietakeren flytter etter utkastelse eller krav fra utleieren på grunn avmislighold, plikter han å<br />
betale for den tiden som er igjen av leieperioden, med fradrag av det som utleieren rar inn ved ny<br />
utleie.<br />
Leietaker må også betale de omkostningene som utkastelse, seksmål og ryddiggjøring av de leide<br />
lokalene i tilfelle fører med seg.<br />
Denne lelekontrakt kan ikke pantsettes.<br />
§ 14. Fraflytting:<br />
Leietaker skal ved fraflytting tilbakelevere de leide lokaler ryddiggjort, rengjort, med hele vindusruter<br />
og for øvrig i kontrakts- og håndverksmessig godt vedlikeholdt stand, og med samtlige nøkler.<br />
Dersom vedlikeholdsplikten er oppfylt med normale intervaller i leieperioden, aksepterer utleier<br />
normalt slit og elde frem til fraflytting. Hvor annet ikke er avtalt i forbindlese med leietakers<br />
innredningsarbeider, skal fast inventar, delevegger, ledninger og lignende ikke fjernes ved fraflytting,<br />
men tilfalle utleier uten godtgjørelse. Fastskrudde lagerreoler ansees som løsøre og skal fjernes ved<br />
fraflytting. Utleier kan kreve at leietaker ved fraflytting fjerner helt eller delvis den innredning og de<br />
innretninger, ledninger og lignende han har montert i lokalene, og at skader og merker som følge av<br />
dette utbedres.<br />
Mangler som leietaker ikke har utbedret, kan utleier la utføre for leietakers regning.<br />
I god tid før leieforholdets opphør skal det avholdes en felles befaring mellom leietaker og utleier for<br />
å fastlegge eventuelt nødvendige arbeider for å bringe lokalene i den stand de skal være ved<br />
tilbakelevering.<br />
Ved fraflytting har utleier rett til å sette opp skilt på fasaden, med informasjon om at lokalene blir<br />
ledige, senest fra det tidspunkt leietaker kunngjør beslutningen. I samme periode plikter leietaker,<br />
etter forhåndsvarsel, å gi leiesøkende adgang til lokalene 2 dager pr. uke i kontor-/forretningstid.<br />
Ved fraflytting skal utleier umiddelbart gis adgang til lokalene.<br />
Senest siste dag av leieforholdet skal leietaker på egen bekostning fjerne sine eiendeler. Eiendeler<br />
som ikke fjernes skal anses etterlatt, og tilfaller utleier etter 14 dager. Søppel og etterlatte<br />
gjenstander/innredning etc, som nevnt i første ledd kan utleler fjerne på leietakers regning.<br />
§ 15. Forsikring:<br />
Leietaker holder forsikring for eget utstyr og inventar inkl. vindusforsikring.
§ 16. Brann/skader/force majeure/naturkatastrofe:<br />
Streik, lockout, blokade eller andre forhold som partene ikke rår over, som f.eks, brann, eksplosjon,<br />
maskinskade, ukontrollert utstrømming av vann, avbrytelse av tilførsel av vann, strøm, telefon mv.,<br />
opptøyer, krig eller inngrep av offentlig myndighet, fritar utleier for å oppfylle sine forpliktelser i h.h.t.<br />
denne kontakt. Likedan bortfaller under slike forhold plikt til å betale taps- eller skadeerstatning.<br />
Ved gjenoppbygging etter brann, eller reparasjon av skader, skal leietakeren ha rett til å tre inn i<br />
leieforholdet på uendrede vilkår etter denne kontrakt, for den gjenværende del av leietiden.<br />
§ 17. Verneting:<br />
Namdal Tingrett er verneting for evt. tvistemål som måtte oppstå i anledning kontrakten.<br />
§ 18. Husleieloven:<br />
1 den utstrekning kontrakten ikke bestemmer noe annet, får husleielovens regler anvendelse på<br />
leieforholdet.<br />
Denne kontrakten er undertegnet i to eksemplarer, hvorav utleier og leietaker har fått hvert sitt.<br />
Rørvik, 09.02.2010<br />
Som utleier Som leletaker<br />
Skippergata i AS Kirkelig Fellesråd<br />
v/ Ole P. Fjær v/ Svein Kåre Johansen<br />
Vedlegg til § 6.<br />
Dette vedlegg, om dekning av fellesutgifter, utgjør en del av leieavtale datert 09.02.2010<br />
mellom utleier Skippergata I AS og leietaker Kirkelig Fellesråd.<br />
1. Utleier betaler uten ekstra kostnad for leietaker:<br />
- Forsikring av bygget<br />
- Utskiftning av felles tekniske anlegg når disse ikke lenger lar seg vedlikeholde på<br />
regningssvarende måte.<br />
2. Leietaker betaler sin forholdsmessige andel, etter byggets fordelingsnøkkel, av utleiers<br />
Utgifter til følgende tilleggsytelser:
Offentli e av ifter:<br />
For tiden: Vann-, kloakk-, feie- og renovasjonsavgift. Festeavgift.<br />
Nye avgifter kommer evt. i tillegg.<br />
Offentli e åle<br />
Utgifter i forbindelse med offentlige pålegg om forhøyet teknisk standard (f.eks. ventilasjon)<br />
Som måtte pålegges utleier i leieperioden, kan utleier kreve dekket hos leietaker.<br />
Ren 'ørin /renovas'on:<br />
Søppelcontainer: Leie, kjøring og vasking<br />
Service:<br />
Gartner ute, snømåking utearaler/fortau, bortkjøring, kosting/renhold utearealer og tilsyn<br />
Av vaktrnester inne og ute.<br />
Parkering:<br />
Reparasjon og vedlikehold av parkeringsareal.<br />
Andre kostnader:<br />
Administrasjons- og forvaltningskostnader settes til 10 % av leietakers andel av driftsutgiftene.<br />
Rørvik, 09.02.2010<br />
Utlete Leietaker.<br />
ippergata 1 AS Kirkelig Fellesråd<br />
v/ Ole P. Fjær v/ Svein Kåre Johansen
Ro Harald Ottesen<br />
Fra:<br />
Sendt:<br />
Til:<br />
Kopi:<br />
Emne:<br />
Vedlegg:<br />
Vedlagt følger uttalelse om mva behandling på leie av lokaler til <strong>Vikna</strong> kirkelige fellesråd.<br />
Som dere ser mener vi at utleier ikke kan/ har lov til å beregne mva på denne leien. Hvis det allikevel beregnes mva<br />
på leien kan verken kirkelig fellesråd eller <strong>kommune</strong>n kreve kompensasjon for denne mva.<br />
Håper dette er svar på det dere spurte om.<br />
Astrid Kjølstad<br />
Registrert revisor/BDO avdeling Namsos<br />
Direkte +47 74 22 65 96<br />
Mobil +47 99 16 27 36<br />
astrid.k.oelstad@bdo.no<br />
BDO AS<br />
Verftsgata 11<br />
Postboks 169<br />
7800 Namsos<br />
NORGE<br />
Telefon +47 74 22 65 90<br />
Fax +47 74 65 ti i<br />
www.bdo.no<br />
Tenk på miljøet før du skriver ut.<br />
Astrid Kjølstad [Astrid.Kjolstad@bdo.no]<br />
25. august 2010 14:50<br />
Elsa Elde<br />
Roy Harald Ottesen<br />
Mva på husleie <strong>Vikna</strong> kirkelige fellesråd<br />
SKMBT_C45110082513520.pdf<br />
BDO AS, et norsk aksjesetskap, er deltaker i BDO International Limited, et engelsk selskap med begrenset ansvar, og er en del av det<br />
internasjonale nettverket BDO, som består av uavhengige selskaper i de enkelte land. BDO er varemerkenavnet for BDO-nettverket og for hvert<br />
enkett BDO medlemsfirma.<br />
Denne e-post med tilhørende dokumenter er kun for den adressat som er navngitt ovenfor. E-post med tilhørende dokumenter kan inneholde<br />
opplysninger undergitt taushetsplikt. Hvis De ikke er rette mottaker av e-posten, gjøres De oppmerksom på at enhver bruk, kopiering eller<br />
videreformidling av opplysninger ikke er tillatt. Har De mottatt denne e-post ved en feiltakelse, bes De vennligst straks gi beskjed pr e-post<br />
eller telefon og slette denne e-post samt makulere alle utskri fter og kopier av den.<br />
i.
DO<br />
Leie av kontorlokater til <strong>Vikna</strong> kirkelige fellesråd<br />
Spørsmålet er om <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> eller <strong>Vikna</strong> kirketige fellesråd skal stå som<br />
leietaker, og hvilke konsekvenser de forskjellige løsninger vil ha for<br />
merverdiavgiftsbehandlingen.<br />
Hvis <strong>Vikna</strong> kirketioe fettesråd står som leietaker:<br />
<strong>Vikna</strong> kirketige fellesråd har ikke fradrag for mva på husteien/ kan ikke kreve<br />
momskompensasjon for mva på husteien.<br />
Utteie av fast eiendom er i utgangspunktet unntatt fra merverdiavgiftsplikt, og utteier<br />
må søke om frivillig registrering i Merverdiavgiftsregisteret etter merverdiavgiftstoven<br />
§ 2-3 første ledd (tidtigere Forskrift nr 117 om frivittig registrering av utteier av bygg).<br />
En forutsetning for at utteier skat kunne registrere seg (og dermed kunne kreve mva<br />
på fakturert husteie) er at teietaker er næringsdrivende eller er offentlig virksomhet<br />
der overste myndighet er <strong>kommune</strong>styre, fylkesting elter annet styre etter<br />
<strong>kommune</strong>loven eller kommunal særlovgivning.<br />
Dette er ikke tilfette for kirketig fettesråd og utteier kan derfor ikke søke<br />
rnerverdiavgiftsregistrering og han kan heller ikke beregne merverdiavgift på faktura<br />
på husteie. Dette vit for utteier også medføre at han ikke kan kreve fradrag for<br />
merverdiavgift som er beregnet på inngående faktura som gjelder kostnader tit for<br />
eksempet vedlikehold og påkostning på bygget.<br />
Hvis <strong>Vikna</strong> kirketig fettesråd står som leietaker av bygget kan ikke utteier beregne<br />
merverdiavgift på leien.<br />
Hvis <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> står som leietaker:<br />
- Utleiere som teier ut tit <strong>kommune</strong>r har i utgangspunktet antedning til å søke om<br />
frivillig mva registrert for utteiebygg. Det framgår imidtertid av både<br />
merverdiavgiftsforskriften og forskjetlige uttatelser at avgjørende for<br />
merverdiavgiftsbehandlingen er hvem som er stuttbruker av tokatene. Og i dette<br />
tilfette vit det være <strong>Vikna</strong> kirketige feltesråd som er faktisk bruker av tokatene.<br />
Hvis utteier beregner mva på regningen, vit <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> ikke kunne kreve<br />
kompensasjon for mva ettersom det må anses som et framteieforhold til <strong>Vikna</strong><br />
kirketige fettesråd. Se kompensasjonstoven 4 annet tedd nr. 3.<br />
Konklusion:<br />
Vi mener i utgangspunktet at utleier i dette tilfette ikke har rett tit å mva-registrere<br />
seg for utteie av bygg ettersom stuttbruker ikke gir rett til stik frivillig registrering.<br />
Utteier kan derfor ikke beregne mva på leien.<br />
Hvis utteier allikevel beregner mva på leien, vit verken <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> eller <strong>Vikna</strong><br />
kirkelige fellesråd kunne kreve kompensasjon for merverdiavgiften.<br />
Vi viser også tit vedlagte kopi av uttatelse fra BDO Advokater DA.<br />
Namsos, 25. august 2010<br />
BDO AS, org. nr, 993 606 65/0<br />
Astrid Kjelstad<br />
Registrert revisor<br />
EZ"?(
BDO Advokater DA<br />
BDO Namsos<br />
Astrid Kjølstad<br />
astrid.kbelstad bdo.no<br />
KO;<br />
(^)<br />
';'"N<br />
N;)<br />
I"J'AN T C:L:TEN<br />
ML77L TIi5=EN<br />
Oslo, 25. august 2010<br />
JK_1 69/shb<br />
MVA — UTLEIE AV FAST EIENDOM T1L VIKNA KIRKEL1GE FELLESRAD<br />
Jeg viser til e-post om ovennevnte sak datert 24.08.10 og kan opplyse at utleie av<br />
fast eiendom som hovedregel faller utenfor mva-loven, jfr § 3-11 (1).<br />
I ht mval. § 2-3 (1) b og c åpnes det for frivillig registrering om spesifikt angitte<br />
offentlige virksomheter.<br />
Mval. § 2-3 (1) b og c samsvarer ord for ord med kompensasjonslovens § 2 a og b,<br />
men kirkelige fellesråd er særlig nevnt i kompensasjonslovens § 2 e.<br />
Dette medfører at etter vår opofatnino vil utleier ikke (uavhenoio av om han er frivillig<br />
registrert) ha lovlig adgang til å fakturere leien til kirketig fellesråd m/mva.<br />
Dersom vi forutsetter at <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> trer inn som ny leietaker er det vel<br />
nærliggende å anse kirkelig fellesråds bruk av lokalene som et fremleieforhold. så<br />
fall vil kompensasjonslovens § 4 annet ledd nr 3 forhindre kompensasjon av belastet<br />
mva på leie på <strong>kommune</strong>ns hånd.<br />
Med vennlig hilsen<br />
BDO Advokater DA<br />
Jan Kolbjørnsen<br />
1 '<br />
:<br />
t)3<br />
Nti),:?"7' 8 "
VIKNA KOMMUNE<br />
Postadresse Telefon Telefaks<br />
Postboks 133, Sentrum 74 39 33 00 74 39 00 70<br />
7901 RØRVIK E-post: vikna@vikna.<strong>kommune</strong>.no<br />
Saksnr.: 2008/900-12<br />
Arkiv: 025<br />
SAKSFRAMLEGG<br />
Dato: 14.09.2010<br />
Saksbehandler/Tlf: Dag Roar Opdal / 74 39 33 91<br />
Utvalgssaksnr Utvalg Møtedato<br />
100/10 Formannskap 28.09.2010<br />
123/10 Formannskap 19.10.2010<br />
Regionalt utviklingsprogram 2011. Innspill fra <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>.<br />
Vedlagte dokumenter:<br />
1 Regionalt utviklingsprogram 2010<br />
2 Regionalt utviklingsprogram 2011 - innspill fra <strong>Vikna</strong> og Nærøy næringsforeninger<br />
3 Regionalt utviklingsprogram 2011. Innspill Kystgruppen<br />
Dokumenter ikke vedlagt:<br />
1 Ingen<br />
RÅDMANNENS FORSLAG TIL VEDTAK:<br />
<strong>Vikna</strong> formannskap vedtar:<br />
Innspill til RUP 2011 med Ytre Namdal-profil:<br />
Arealer: Næringsarealer i Nærøysundet – tilrettelegging av arealer med fokus på marin<br />
og maritim næring og avledet virksomhet. En forutsetning for etablering og utvikling, er<br />
at tilgjengelige arealer er klargjort gjennom erverv, nødvendig infrastruktur og<br />
planlegging.<br />
Tjenester: Nærøysund Kystservice AS – et kystservicetilbud for de som trafikkerer<br />
skipsleia. Viktig etablering for å få til et konkurransedyktig og komplett tjenestetilbud.<br />
Infrastruktur: Kystutviklingsmidler – infrastrukturtiltak som vil styrke<br />
næringsutviklingen langs Namdalskysten innebefattet bedret mobildekning,<br />
superbredbånd, utbedring av veier, flytekaier, utviklingsprosjekt Rørvik lufthavn med<br />
bl.a. utvidelse til 1 199 m og å sikre Rørvik som anløpssted for hurtigruten.
Omstilling og kompetanse: Omstillingsarbeidet Ytre Namdal – Nyskaping og Utvikling<br />
Ytre Namdal IKS er etablert. Viktig å styrke samhandlingen mellom innovasjonsaktørene<br />
ved å videreutvikle Ytre Namdal Utviklingskontor. Etablering av høgskoletilbud i<br />
tilknytning til den eksterne virksomheten til YNVS. FoU-aktiviteter knytta til fiskeri- og<br />
havbruk/kyst<strong>kommune</strong>ne, herunder utvikling av marine næringer med fokus på<br />
videreforedling.<br />
Kulturnæring: Søblomsten og Remmastraumen – viktig i kulturbasert næringsutvikling.<br />
Innspill til RUP 2011 med <strong>Vikna</strong>-profil:<br />
Arealer: Tilrettelegging av Kråkøya for sjø- og havnerelatert næringsvirksomhet –<br />
planarbeid og veiutløsning. Ilandføring av gass på Lauvøya – div. klargjøringsarbeid.<br />
Infrastruktur: Fjernvarmeanlegg i Rørvik sentrum - viktig tiltak for å oppfylle energiog<br />
klimaplanen.<br />
Livskvalitet: Sentrumsutvikling i et folkehelseperspektiv - aktivitetsfremmende tiltak.<br />
Fellesprosjekt med Grong og Flatanger. Museet Midt, utbyggingsprosjekt, bedret tilbud<br />
og oppgradering av Rørvik idrettshall.<br />
Saksprotokoll i Formannskap - 28.09.2010<br />
Behandling:<br />
Forslag fra Brit H. H. Buvarp:<br />
Saken utsettes til neste ordinære formannskaps<strong>møte</strong> <strong>19.10.10</strong>.<br />
Begrunnelse: For sent utsendte sakspapirer.<br />
Votering:<br />
Det ble votert over utsettelsesforslaget fra Brit H. H. Buvarp.<br />
Enstemmig vedtatt.<br />
Vedtak:<br />
Saken utsettes til neste ordinære formannskaps<strong>møte</strong> <strong>19.10.10</strong>.<br />
2
SAKSGRUNNLAG<br />
Regionalt utviklingsprogram for 2010, felles innspill fra <strong>Vikna</strong> og Nærøy næringsforeninger og<br />
innspill fra Kystgruppen.<br />
SAKSOPPLYSNINGER<br />
Regionalt utviklingsprogram for Nord-Trøndelag (RUP) samordner store deler av den<br />
regionalpolitiske innsatsen i Nord-Trøndelag. Programmet utgis årlig og gir både strategiske<br />
føringer og årlig oversikt over virkemiddelbruken. Regionalt utviklingsprogram utvikles i et<br />
bredt partnerskap før det vedtas av fylkestinget i desember hvert år.<br />
Fylkesrådet legger opp til at det som hovedregel skal være en næringsmessig begrunnelse for<br />
bruk av midler gjennom programmet. Dette gjelder også for andre aktører som disponerer<br />
virkemidler gjennom RUP.<br />
RÅDMANNENS VURDERING<br />
Det er positivt at RUP nå har blitt et mer strategisk program enn tidligere. Man kan fortsatt stille<br />
spørsmål om dagens prosesser er målrettet nok, men det er gjort grep som tilsier at tiltakene i<br />
RUP er tuftet på mer langsiktige strategier.<br />
Rådmannen anbefaler at en fortsetter arbeidet med å ha en ny måte å tenke prioriteringer på. En<br />
må gå fra å vurdere hvor mye de ulike aktørene skal bruke på ulike aktiviteter og tjenester etter<br />
en ”smørbrødliste”, til at aktørene må tenke mer igjennom hva de ønsker å oppnå med<br />
virkemidlene.<br />
Videre kan en stille spørsmål om bruken av midlene reflekterer godt nok den verdiskaping som<br />
skjer i fylket. Det er en tilbøyelighet til å konsentrere for mye av oppmerksomheten til Innherred<br />
og hjørnesteinsbedriftene der. Utførsel og eksportverdiene av sjømat fra Namdalskysten blir for<br />
lite vektlagt.<br />
Med utgangspunkt i tiltakslisten tatt opp i Kystgruppens <strong>møte</strong> 15.09.10 og innspill fra <strong>Vikna</strong> og<br />
Nærøy næringsforeninger, foreslår rådmannen for formannskapet følgende innspill til RUP 2011<br />
fra <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>:<br />
Arealer: Næringsarealer i Nærøysundet – tilrettelegging av arealer med fokus på marin<br />
og maritim næring og avledet virksomhet. En forutsetning for etablering og utvikling, er<br />
at tilgjengelige arealer er klargjort gjennom erverv, nødvendig infrastruktur og<br />
planlegging.<br />
Tjenester: Nærøysund Kystservice AS – et kystservicetilbud for de som trafikkerer<br />
skipsleia. Viktig etablering for å få til et konkurransedyktig og komplett tjenestetilbud.<br />
Infrastruktur: Kystutviklingsmidler – infrastrukturtiltak som vil styrke<br />
næringsutviklingen langs Namdalskysten innebefattet bedret mobildekning,<br />
superbredbånd, utbedring av veier, flytekaier, utviklingsprosjekt Rørvik lufthavn med<br />
bl.a. utvidelse til 1 199 m og å sikre Rørvik som anløpssted for hurtigruten.<br />
Omstilling og kompetanse: Omstillingsarbeidet Ytre Namdal – Nyskaping og Utvikling<br />
Ytre Namdal IKS er etablert. Viktig å styrke samhandlingen mellom innovasjonsaktørene<br />
ved å videreutvikle Ytre Namdal Utviklingskontor. Etablering av høgskoletilbud i<br />
tilknytning til den eksterne virksomheten til YNVS. FoU-aktiviteter knytta til fiskeri- og<br />
havbruk/kyst<strong>kommune</strong>ne, herunder utvikling av marine næringer med fokus på<br />
videreforedling.<br />
Kulturnæring: Søblomsten og Remmastraumen – viktig i kulturbasert næringsutvikling.<br />
3
Innspill til RUP 2011 med <strong>Vikna</strong>-profil:<br />
Arealer: Tilrettelegging av Kråkøya for sjø- og havnerelatert næringsvirksomhet –<br />
planarbeid og veiutløsning. Ilandføring av gass på Lauvøya – div. klargjøringsarbeid.<br />
Infrastruktur: Fjernvarmeanlegg i Rørvik sentrum - viktig tiltak for å oppfylle energiog<br />
klimaplanen.<br />
Livskvalitet: Sentrumsutvikling i et folkehelseperspektiv - aktivitetsfremmende tiltak.<br />
Fellesprosjekt med Grong og Flatanger. Museet Midt, utbyggingsprosjekt, bedret tilbud<br />
og oppgradering av Rørvik idrettshall.<br />
KONKLUSJON/TILRÅDING<br />
I samsvar med forslag til vedtak.<br />
Rørvik, 20.09.2010<br />
Roy H. Ottesen<br />
rådmann<br />
4
Regionalt<br />
utviklingsprogram<br />
2010
Innhold<br />
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
1. Innledning ................................................................................................. 2<br />
1.1 Politisk grunnlag ............................................................................................. 2<br />
1.2. Forvaltningsreformen ...................................................................................... 4<br />
1.3 Viktige partnerskap ......................................................................................... 4<br />
1.4 Regionale samarbeid i Nord-Trøndelag .......................................................... 5<br />
1.5 Sentrale perspektiv ......................................................................................... 6<br />
1.6 Hvem gjelder føringene i programmet for? ...................................................... 7<br />
2. Regionalt Utviklingsprogram – strategisk del. ...................................... 8<br />
2.1 Hovedmålet i det regionale utviklingsarbeidet 2009-2012 ............................... 8<br />
2.2 Et tydeligere næringsperspektiv ...................................................................... 9<br />
2.3. Finanskrise og konjunkturer ............................................................................ 9<br />
2.4 Strategiske innsatsområder i 2010 ................................................................ 10<br />
2.4.1 Verdiskaping og kompetanse ........................................................................ 11<br />
2.4.2 Verdiskaping gjennom bruk av naturressursene ........................................... 14<br />
2.4.3 Kommunikasjoner/infrastruktur ..................................................................... 19<br />
2.4.4 Livskvalitet .................................................................................................... 20<br />
2.4.5 Prinsipper for bruken av virkemidler .............................................................. 23<br />
2.5. Regional satsing Indre Namdal ..................................................................... 24<br />
2.6. Regional satsing i kyst<strong>kommune</strong>ne i Namdal ................................................ 24<br />
3. Utviklingsområder med egne økonomiske rammer ............................ 25<br />
3.1 Bedriftsutvikling – Innovasjon Norge ............................................................. 25<br />
3.2 Samarbeid med andre regioner .................................................................... 26<br />
3.2.1 Territorielt samarbeid (Interreg) .................................................................... 26<br />
3.2.2 Samhandling i Trøndelag .............................................................................. 27<br />
3.2.3 Landsdelsutvalget for Nord-Norge og Nord-Trøndelag (LU) .......................... 27<br />
3.3 Omstillings<strong>kommune</strong>r ................................................................................... 28<br />
3.4 De videregående skolene som utviklingsaktør .............................................. 29<br />
3.5 Kommunalt tiltaksarbeid................................................................................ 30<br />
3.6 Sørsamisk språk, næring og kultur ............................................................... 31<br />
3.7 Kompensasjonsmidler for differensiert arbeidsgiveravgift ............................. 32<br />
4. Oversikt over fylkeskommunale utviklingsmidler 2010 ...................... 33<br />
Vedlegg<br />
1. Satsinger og flerårige prosjekter i 2010 ............................................... 34<br />
Verdiskaping og kompetanse ........................................................................ 35<br />
Verdiskaping gjennom utnyttelse av naturressursene ................................... 37<br />
Kommunikasjoner/infrastruktur ..................................................................... 39<br />
Livskvalitet .................................................................................................... 40<br />
2. Felles fylkesplan for Trøndelag 2009-2012, mål og strategier………. 42<br />
3. Målstyring i RUP 2010 ............................................................................ 44<br />
4. Andre utviklingsmidler .......................................................................... 46<br />
Andre utviklingsmidler som disponeres av Innovasjon Norge ....................... 46<br />
Utviklingsmidler som disponeres av fylkesmannens landbruksavdeling ........ 47<br />
Utviklingsmidler som disponeres av SIVA ..................................................... 47<br />
Utviklingsmidler som disponeres av NAV ...................................................... 48<br />
5. Handlingsplan for Innovasjon Norge Nord-Trøndelag ........................ 49<br />
i
ii<br />
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
6. Retningslinjer for bruk av regionale-/kommunale fond ...................... 51<br />
7. Sentrale planer, stortingsmeldinger m.v. ............................................. 52<br />
8. Statistikk ................................................................................................. 53<br />
Regionalt Utviklingsprogram for Nord-Trøndelag 2010<br />
Vedtak i Fylkestinget desember 2009<br />
Layout: NTFK Regional utviklingsavdeling<br />
Trykk: NTFK Kopisenteret
Forord<br />
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
Regionalt Utviklingsprogram 2010, ”Verdiskaping og livskvalitet i Nord-<br />
Trøndelag”, er et godt utgangspunkt for et målrettet og strategisk<br />
utviklingsarbeid for fylket.<br />
Viktige forutsetninger for å lykkes med utviklingsarbeidet er forankring og<br />
eierskap hos aktørene. Programmet er resultat av en omfattende prosess<br />
der en rekke utviklingsaktører har vært viktige bidragsytere. Fra<br />
fylkesrådets side setter vi stor pris på engasjementet i prosessen fram til<br />
Fylkestingets behandling. Programmet kan dermed sies å være<br />
partnerskapets dokument.<br />
Regionalt Utviklingsprogram for 2009 ble utformet som et strategisk<br />
dokument for perioden 2009-2012. Programmet for 2010 er naturlig nok<br />
en videreføring av de samme strategier og innsatsområder.<br />
Hovedfokuset på næringsutvikling er også videreført fra 2009. Den<br />
internasjonale konjunkturnedgangen har rammet nordtrøndersk<br />
næringsliv, og flere industrimiljø i fylket sliter med betydelige utfordringer.<br />
Det regionale utviklingsarbeidet i 2010 må derfor ha et sterkt fokus på<br />
næringsutvikling for å bidra til å minimere de negative konsekvensene av<br />
lavkonjunkturen. I denne sammenheng ser fylkesrådet nødvendigheten<br />
av å ha handlingsrom og virkemidler som kan virke på tvers av bransjer<br />
og <strong>kommune</strong>grenser.<br />
Årets program legger i større grad ut virkemidler til <strong>kommune</strong>ne enn<br />
tidligere. Omstillingsutfordringene krever vesentlige avsetninger, og i<br />
tillegg har fylkesrådet valgt å satse tungt på kommunale/regionale fond.<br />
Fylkesrådet mener dette er en riktig utvikling – det er viktig at det finnes<br />
utviklingsmidler som kan støtte opp under initiativ som kommer opp lokalt.<br />
Fylkesrådet vil også i 2010 fordele midlene på en måte som stimulerer til<br />
samarbeid mellom <strong>kommune</strong>ne om næringsutvikling.<br />
Nytt i 2010 er det ekstraordinære fokuset på Namdalen. Satsingen på<br />
kyst<strong>kommune</strong>ne har sin bakgrunn i Fiskeri- og kystdepartementets<br />
tildeling av laksekonsesjonsmidler, mens den tunge satsingen i Indre<br />
Namdal er begrunnet i regionens særskilte utfordringer, og en klar<br />
bestilling fra Fylkestinget til partnerskapet, om å ha et spesielt fokus rettet<br />
mot disse. Jeg ser fram til å samarbeide med <strong>kommune</strong>ne om disse<br />
satsingenes form og innhold.<br />
Det er viktig å ha oppmerksomhet omkring de gjennomgående<br />
perspektivene i programmet, som er miljø-, ungdoms- og<br />
næringsperspektivet. Sammen med universell utforming som en ny<br />
gjennomgående strategi, legger dette føringer for utviklingsarbeidet i<br />
Nord-Trøndelag.<br />
På vegne av det nordtrønderske partnerskapet vil jeg ønske oss lykke til<br />
med arbeidet!<br />
Steinkjer, den 10. november 2009<br />
Ingvild Kjerkol<br />
Fylkesråd for regional utvikling<br />
1
2<br />
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
1. Innledning<br />
Regionalt Utviklingsprogram for Nord-Trøndelag er grunnlaget for en<br />
koordinert utviklingspolitikk for Nord-Trøndelag.<br />
Programmet angir hovedretningen i dette arbeidet, samtidig som det<br />
legger de økonomiske rammene for virkemiddelbruken hos sentrale<br />
utviklingsaktører. Selv om Regionalt Utviklingsprogram har et bredt<br />
samfunnsperspektiv, er næringsperspektivet det mest sentrale.<br />
1.1 Politisk grunnlag<br />
Programmet er i utgangspunktet ettårig (2010), men hovedretningen<br />
ligger fast i fireårsperioden 2009-2012.<br />
Regionalt Utviklingsprogram 2010 bygger på 5 viktige prosesser/<br />
dokumenter, som hver på sin måte preger innholdet. Dette er;<br />
• Felles fylkesplan for Nord-Trøndelag, Sør-Trøndelag og<br />
Trondheim <strong>kommune</strong> 2009-2012.<br />
(”Kreative Trøndelag. Her alt e mulig uansett”)<br />
• Fylkesrådets politiske plattform 2007-2011.<br />
(”Med blikket mot framtida”)<br />
• Møter med <strong>kommune</strong>r/regionråd gjennomført vår/sommer 2009,<br />
samt felles<strong>møte</strong> med <strong>kommune</strong>ne høsten 2009 (”Sannan<strong>møte</strong>t”)<br />
• Ungdomskonferansen (årlig)<br />
• Økonomistrategier i Fylkestinget juni 2009<br />
Under gjengis de viktigste føringene fra disse prosesser/dokumenter:<br />
Kort om felles fylkesplan<br />
Hovedretningen i Regionalt Utviklingsprogram ligger fast i fireårsperioden<br />
2009-2012 i tråd med vedtatt fylkesplan. Fylkesplanen har vært gjenstand<br />
for en omfattende prosess og debatt og vil ligge til grunn, ikke bare for en<br />
koordinert utviklingspolitikk for Trøndelag, men også for aktørenes egne<br />
utviklingsplaner. Fra felles fylkesplan er sakset følgende viktige<br />
strategiske føringer;<br />
• Mennesket – Trøndelags viktigste ressurs<br />
• Samhandling og forståelse mellom by og land<br />
• En bærekraftig utvikling og verdiskaping<br />
• Trøndelags største fortrinn.<br />
Felles fylkesplan har videre analysert hvilke fortrinn som er de viktigst i<br />
Trøndelag:<br />
• Teknologi, forskning og utdanning<br />
• Kulturutfoldelse og opplevelser<br />
• Naturressurser og matsatsing<br />
Regionalt Utviklingsprogram for Nord-Trøndelag vil ta opp i seg og<br />
videreutvikle de områdene som er viktige for Nord-Trøndelag. (For en
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
mer inngående drøfting av dette vises til Felles fylkesplan for Nord-<br />
Trøndelag, Sør-Trøndelag og Trondheim <strong>kommune</strong> 2009-2012.<br />
(”Kreative Trøndelag. Her alt e mulig uansett”) (se også vedlegg 2)<br />
Fylkesrådets politiske plattform<br />
• Fylkesrådets politiske plattform for 2007-2011, ”Med blikket mot<br />
framtida” bygger på tre grunnleggende hjørnesteiner; Ungdom,<br />
miljø og næringsliv<br />
Disse hjørnesteinene er gjennomgående perspektiv for Regionalt<br />
utviklingsprogram 2010.<br />
Signal fra fylkestinget<br />
Ved behandlingen av fylkes<strong>kommune</strong>ns økonomistrategi 2009-2012<br />
påpekte fylkestinget behovet for en mer målrettet satsing på færre<br />
områder i Regionalt Utviklingsprogram.<br />
Møter med <strong>kommune</strong>r/regionråd<br />
Fylkesrådet gjennomførte våren/sommeren 2009 en <strong>møte</strong>runde med<br />
<strong>kommune</strong>r/regionråd. Som sentrale utviklingspartnere deltok Innovasjon<br />
Norge, Fylkesmannens Landbruksavdeling og Nord-Trøndelag Barne- og<br />
ungdomsråd i <strong>møte</strong>ne. Fra disse prosessene ble det lagt viktige føringer<br />
på arbeidet oppsummert ved;<br />
• Infrastruktur/kommunikasjoner, herunder stedsutvikling, breiband<br />
og mobildekning.<br />
• Innovasjon/entreprenørskapssatsing<br />
• Naturressursutnyttelse, herunder opplevelsesnæringer<br />
• Kunnskapsutvikling<br />
• Kultur som trivselsfaktor og utviklingskraft<br />
Signaler fra Ungdomskonferansen 2009<br />
Ungdomskonferansen 2009 ble gjennomført med 140 ungdommer og<br />
politikere fra hele fylket for sammen å diskutere framtiden til Nord-<br />
Trøndelag. Tema for årets konferanse var ”Opptru – ka e det? Når<br />
ainneran sjer ned, berøre vi skyjan”.<br />
Følgende hovedsatsningsområder for fremtiden i Nord-Trøndelag ble<br />
utviklet og stemt frem:<br />
- Videreutvikling av Plænti-kortet (rabattkort for ungdom)<br />
- Bedre kollektivtransport i distriktene<br />
- Miljøvennlig industrisatsing som gir trygge arbeidsplasser<br />
- Medmenneskelinje på videregående skole<br />
- Nord-Trøndelag – fylket med den største selvtilliten – Den glade<br />
nordtrønderen<br />
Hovedsatsningsområdene inkluderte mer fokus på forebygging av<br />
selvmord, u-hjelp, og ikke minst Nord-Trøndelag som Norges mest<br />
attraktive og inkluderende fylke.<br />
3
4<br />
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
1.2. Forvaltningsreformen<br />
Forvaltningsreformen skal gjennomføres fra 1. januar 2010. Gjennom<br />
Ot.prp. 10 (2008-2009) er det foreslått å overføre oppgaver fra staten til<br />
fylkes<strong>kommune</strong>ne innen følgende områder: samferdsel, næringsutvikling,<br />
marin sektor, miljøvern, landbruks- og matområdet, kultur, FoU og<br />
utdanning samt regional planlegging.<br />
Formålet med forvaltningsreformen var å sikre et levende folkestyre og<br />
sterke <strong>kommune</strong>r og robuste regioner som kan utnytte lokale og regionale<br />
fortrinn til beste for innbyggerne, næringslivet og samfunnet for øvrig.<br />
Konkrete resultater av forvaltningsreformen for Nord-Trøndelag er blant<br />
annet at vi fra årsskiftet vil inngå et regionalt forskningsfond for Midt-<br />
Norge, med en årlig forventet ramme på vel 30 millioner kroner. Videre vil<br />
fylkes<strong>kommune</strong>n fra nyttår sammen med de øvrige fylkes<strong>kommune</strong>ne i<br />
landet, eie 49 % av Innovasjon Norge. På marin sektor flyttes en del<br />
forvaltnings- og utviklingsoppgaver fra Fiskeridirektoratet over på regional<br />
(fylkeskommunalt) nivå. Ansvaret for store deler av vegnettet flyttes også<br />
fra statlig til regionalt nivå. På flere andre områder legges det opp til nær<br />
samhandling innenfor det regionale partnerskapet, for å løse oppgavene<br />
på en best mulig måte.<br />
1.3. Viktige partnerskap<br />
Partnerskap er sentralt både i utvikling og gjennomføring av programmet.<br />
Partnerskap forstås som et forpliktende samarbeid med dialog, felles<br />
ressursinnsats og ansvarsfordeling. Innenfor enkelte områder vil det være<br />
naturlig å bruke partnerskapsavtaler i gjennomføringen av strategiene. I<br />
partnerskapene må det tilstrebes representasjon av begge kjønn, jfr.<br />
likestillingsloven.<br />
RUP-partnerskapet (det strategiske partnerskapet)<br />
Det strategiske partnerskapet knytta til Regionalt Utviklingsprogram<br />
består av fylkes<strong>kommune</strong>n, Næringslivets Hovedorganisasjon (NHO),<br />
Landsorganisasjonen (LO), Innovasjon Norge (IN), Norges<br />
Forskningsråd, Fylkesmannens landbruksavdeling (FMLA),<br />
Kommunesektorens interesse- og arbeidsgiverorganisasjon (KS), NAV<br />
Nord-Trøndelag, Høgskolen i Nord-Trøndelag (HiNT), Selskapet for<br />
Industrivekst (SIVA), Fiskeridirektoratet (FD) og Nord-Trøndelag Barne-<br />
og Ungdomsråd (NTBUR). Fylkes<strong>kommune</strong>n har lederskap og sekretariat<br />
i dette partnerskapet.<br />
Gjennomføringspartnerskap<br />
Videreutvikling og gjennomføring av tiltak må skje gjennom et forpliktende<br />
samarbeid mellom partene i gjennomføringspartnerskap. Oftest vil<br />
sentrale aktører/personer i det strategiske partnerskapet avløses eller<br />
suppleres med nye aktører/personer som inngår i<br />
gjennomføringspartnerskapet. Se vedlegg 1 som viser pågående og<br />
aktuelle prosjekter for oppfølging gjennom RUP 2010.
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
Regionale strategiske temapartnerskap etter behov<br />
Det vil være behov for å organisere partnerskap rundt større strategiske<br />
temaområder for å håndtere sammensatte utfordringer. Eksempler på<br />
dette er ”Tenkeloft Trøndersk landbruk” og ”Marint Forum” - andre<br />
temapartnerskap kan være kulturområdet, FOU/kompetanse, innovasjon,<br />
entreprenørskap eller ungdomssatsing. Ansvar, ressursbruk,<br />
beslutningsmyndighet og gjennomføringsansvar drøftes i felleskap og kan<br />
om nødvendig konkretiseres gjennom avtaler.<br />
1.4 Regionale samarbeid i Nord-Trøndelag<br />
I et distriktsfylke er regionalt samarbeid viktig både for å ha tilstrekkelig<br />
fagkompetanse og gode tjenester til befolkningen.<br />
I et samfunn som utvikler seg både nasjonalt og internasjonalt, er<br />
forpliktende samarbeid og regionalisering en forutsetning for å lykkes. Jo<br />
mindre enhetene er, jo mer sårbare er de for konkurranse og derav<br />
nedbygging og marginalisering. Uavhengig av størrelse vil omstillings- og<br />
tilpasningsevne være viktige faktorer for regioners konkurranseevne og<br />
utvikling.<br />
Over år er det utviklet et bredt og omfattende regionalt samarbeid i Nord-<br />
Trøndelag. Intensitet og kompleksitet i disse samarbeidene er forskjellig –<br />
skalaen går fra mer løslige og strategiske samarbeidkonstellasjoner på<br />
den ene siden, til omfattende tjenestesamarbeid for eksempel gjennom<br />
sam<strong>kommune</strong>r på den andre. Under gis en oversikt (ikke utfyllende) over<br />
viktige samarbeidsregioner, og noen karakteristika ved dem:<br />
Midtre-Namdal sam<strong>kommune</strong> (Namsos, Overhalla, Namdalseid og<br />
Fosnes)<br />
Fra 2010 etablerer disse fire <strong>kommune</strong>ne et sam<strong>kommune</strong>forsøk<br />
gjennom Midtre-Namdal sam<strong>kommune</strong>. Kommunene samarbeider også<br />
om regionalt næringsfond.<br />
Indre-Namdal regionråd (Røyrvik, Namsskogan, Grong, Lierne,<br />
Høylandet og Snåsa)<br />
Kommunene har et regionalt samarbeid både knytta til planlegging,<br />
tjenester og regionalt utviklingsarbeid (bl.a. regionalt næringsfond). Basis<br />
for samarbeidet er en egen fylkesdelplan for regionen.<br />
Kystgruppen (<strong>Vikna</strong>, Nærøy og Leka)<br />
Kommunene har et regionalt samarbeid knytta til utviklingsstrategier og<br />
regionalt utviklingsarbeid (bl.a. regionalt næringsfond). Fra 2009<br />
samarbeider de tre <strong>kommune</strong>ne for å iverksette et regionalt<br />
omstillingsarbeid (se også kap. 3.3).<br />
Værnesregionen (Frosta, Meråker, Stjørdal, Malvik, Tydal og Selbu)<br />
Dette regionsamarbeidet går over fylkesgrensa, og det er nylig vedtatt å<br />
sette i gang arbeid med et eget handlingsprogram for regional utvikling og<br />
interessepolitikk.<br />
5
6<br />
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
Verdal/Levanger.<br />
Kommunene har samarbeid både knytta til utviklingsarbeid (bl.a. felles<br />
fond) og felles utviklingsselskap. Kommunene er i gang med et<br />
sam<strong>kommune</strong>forsøk innenfor en rekke tjenesteområder.<br />
INVEST (Inderøy, Verran og Steinkjer)<br />
Kommunene samarbeider om felles fond og ulike kommunale tjenester.<br />
Mosvik <strong>kommune</strong> har innleda forhandlinger om samarbeid med Invest<strong>kommune</strong>ne.<br />
Fosenregionen (Leksvik, Mosvik, Ørland, Bjugn, Osen, Roan, Rissa,<br />
Åfjord)<br />
Dette samarbeidet går også over fylkesgrensen og <strong>kommune</strong>ne<br />
samarbeider gjennom Fosen Regionråd. Dette gjelder både ulike<br />
tjenesteområder og innen strategisk planlegging for regionen.<br />
Frostating (Verran, Steinkjer og Inderøy, Verdal, Levanger, Frosta,<br />
Meråker og Stjørdal)<br />
Disse <strong>kommune</strong>ne <strong>møte</strong>s årlig for å samordne overordnede strategier<br />
innen viktige saker for regionen, bl.a. innen infrastrukturområdet.<br />
Region Namdal (Namsos, Overhalla, Namdalseid, Flatanger, Fosnes,<br />
Røyrvik, Namsskogan, Grong, Lierne, Høylandet, Snåsa, <strong>Vikna</strong>, Nærøy<br />
og Leka)<br />
Disse <strong>kommune</strong>ne <strong>møte</strong>s to ganger pr. år. Rammevilkår, kompetanse ifb<br />
samhandlingsreformen og merkevarebygging er sentralt i dette<br />
samarbeidet.<br />
1.5 Sentrale perspektiv<br />
I Regionalt Utviklingsprogram er næringsperspektivet det overordnede,<br />
men i tillegg legger kjønns- og miljøperspektivet viktige føringer for<br />
arbeidet.<br />
Miljøperspektivet<br />
Miljøperspektivet er framhevet i fylkesrådets plattform. Det er utarbeidet<br />
et forslag til klima- og energiplan for Nord-Trøndelag, som kommer til<br />
behandling i fylkestinget i februar 2010. Ambisjonen er å redusere<br />
utslippene av klimagasser fra egen virksomhet med 50%, og bidra til 30%<br />
reduksjon i fylket som helhet. Et viktig ledd i dette arbeidet er<br />
<strong>kommune</strong>nes klimaplaner. Fylkesrådet ønsker at prosjekter som<br />
gjennomføres som en del av Regionalt Utviklingsprogram skal sees i et<br />
slikt perspektiv, og det er et mål at alle søkere skal presentere en<br />
vurdering av prosjektets klimabelastning.<br />
Klima- og energiarbeidet er mer konkret omtalt i kapittel 2.4.2.5.<br />
Ungdomsperspektivet<br />
Ungdomsperspektivet er sentralt - ikke minst ut fra at fylket har mål om å<br />
framstå som attraktivt for de som skal bo og jobbe her i framtida. Det er<br />
også viktig at ungdom gis innflytelse på alle områder av samfunnslivet.
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
Kjønnsperspektivet<br />
Fylkesrådet er opptatt av at Nord-Trøndelag skal være attraktivt og gi<br />
utviklingsmuligheter for begge kjønn. Utviklingsarbeidet i Nord-Trøndelag<br />
må derfor fortsatt ha et sterkt fokus på prosesser og ordninger som<br />
stimulerer sterkere til deltakelse fra kvinner.<br />
Fylkesrådet har de siste årene vært tydelig på dette gjennom å forsterke<br />
kravet om at prosjekter som gis støtte gjennom programmet skal ha en<br />
kjønnsbalansert representasjon i ulike prosjektgrupper. Videre skal<br />
kjønnsperspektivet framgå som en del av prosjektrapporteringen. Hvis<br />
dette fravikes skal det spesielt begrunnes og vedtas av fylkesrådet selv.<br />
Kjønnsperspektivet er også en sentral føring for de andre aktørene som<br />
disponerer virkemidler gjennom programmet.<br />
Universell utforming<br />
Nord-Trøndelag skal være et inkluderende fylke med plass for alle.<br />
Mennesker med nedsatt funksjonsevne skal kunne delta aktivt i<br />
samfunnslivet. Universell utforming innebærer utforming av produkter og<br />
omgivelser på en slik måte at de kan brukes av alle mennesker i så stor<br />
utstrekning som mulig, uten behov for tilpasning og spesiell utforming.<br />
Miljøverndepartementet har pekt ut Nord-Trøndelag som et av åtte<br />
pilotfylker for universell utforming. Pilotprosjektet starter i 2009 og vil vare<br />
ut 2012. Gjennom prosjektet vil Nord-Trøndelag jobbe med universell<br />
utforming som regional strategi, kompetanseheving og med<br />
utviklingsprosjekt innen ulike områder.<br />
Fylkesrådet går inn for at universell utforming som regional strategi skal<br />
nedfelles i regionale planer, i veiledning og veiledningsmateriell og i vilkår<br />
ved tildeling av midler gjennom Regionalt Utviklingsprogram der det er<br />
relevant.<br />
1.6 Hvem gjelder føringene i programmet for?<br />
Føringene i Regionalt Utviklingsprogram gjelder for alle som forvalter<br />
virkemidler direkte gjennom programmet. Dette betyr ikke at programmet<br />
skal styre virkemiddelbruken hos disse aktørene i detalj; det skal være<br />
rom for lokal tilpasning slik at tiltaksarbeidet i den enkelte <strong>kommune</strong>/<br />
region skal kunne <strong>møte</strong> gjeldende lokale utfordringer. I rapporteringene er<br />
det likevel viktig at disse aktørene også synliggjør hvordan de politiske<br />
føringene fra fylkesrådet er ivaretatt.<br />
Som ledd i en helhetlig utviklingspolitikk må programmet ha påvirkning på<br />
andre virkemiddelaktører som bidrar i det regionale utviklingsrommet,<br />
men hvor virkemidlene er mer frittstående i forhold til fylkestinget.<br />
Gjennom RUP-partnerskapet deltar både SIVA, NAV, Fylkesmannens<br />
landbruksavdeling og Høgskolen i Nord-Trøndelag og det er viktig at<br />
disse aktørene også legger opp sin virkemiddelbruk og sitt<br />
utviklingsarbeid slik at dette understøtter en samlet utviklingspolitikk for<br />
Nord-Trøndelag.<br />
7
8<br />
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
2. Regionalt Utviklingsprogram – strategisk del<br />
2.1 Hovedmålet i det regionale utviklingsarbeidet 2009-2012<br />
I tråd med føringene gjengitt i kapittel 1.1 (Politisk grunnlag) er det<br />
langsiktige hovedmålet for Regionalt Utviklingsprogram 2009-2012:<br />
”Verdiskaping og livskvalitet i Nord-Trøndelag”.<br />
Hovedmålsettingen tar dermed opp i seg både en klar næringsdimensjon<br />
og en breiere samfunnsmessig dimensjon knytta til livsvilkårene i fylket. I<br />
dette ligger også den innlysende sammenhengen mellom disse<br />
dimensjonene. Næringsmessig vekst er en forutsetning for en positiv<br />
utvikling i andre deler av samfunnet.<br />
Programmets satsinger skal bidra til et meningsfylt liv og et godt samfunn<br />
for menneskene som bor her - noe å leve av og noe å leve for. Det er<br />
menneskene – alle de som bor og virker i regionen – som er den aller<br />
viktigste ressursen. Nord-Trøndelag er av de fylker med størst andel<br />
personer utenfor det ordinære arbeidsmarkedet. Det må være en<br />
ambisjon å trekke flere av disse inn i aktivt arbeid.<br />
I forhold til næringsdimensjonen blir det derfor sentralt å underbygge de<br />
områder der vi har sterke næringsmiljø og potensialer for videre vekst og<br />
utvikling. Kunnskapsutvikling i tråd med næringslivets behov, og en aktiv<br />
holdning til innovasjon og nye løsninger, er viktig for utvikling av<br />
næringslivet i fylket. Her blir fylkets skoler og kunnskapsmiljø sentrale.<br />
HiNT representerer viktige basiskompetanseområder som<br />
forretningsutvikling, ledelse og personal. Det er også viktig at ledende<br />
teknologimiljø i Trondheim i større grad framstår som en ressurs for nordtrøndersk<br />
næringsliv. Samtidig må det innen næringslivet skapes økt<br />
forståelse for nytteverdien av disse miljøene.<br />
Globaliseringen, klimatrusselen, endringer i aldersammensetning og<br />
urbanisering er eksempler på globale trender som har stor innvirkning på<br />
samfunnsutviklingen. Dette medfører nye utfordringer og muligheter for<br />
samfunnet. Økt internasjonal eksponering av næringslivet er også en<br />
viktig del av dette. Derfor må de siste års satsinger for å skape et mer<br />
internasjonalt orientert næringsliv i regionen fortsette.<br />
For å utvikle næring og bolyst må det legges til rette for at mennesker kan<br />
utvikle sitt talent og sitt kreative potensial. Dette kan skje gjennom<br />
samspill med andre, god lagånd, og gjennom å bli stimulert av<br />
tverrfaglighet, åpenhet og mangfold. Skal vi lykkes med å sikre god<br />
deltakelse i samfunnslivet må vi også legge forholdene godt til rette. Det<br />
gjelder en offensiv satsing på universell utforming, gjennom gode veier og<br />
kommunikasjoner, samt å sørge for at alle deler av fylket får mulighet til å<br />
ta i bruk de mulighetene som ny teknologi gir.<br />
Tilgangen til tilrettelagt kulturell infrastruktur som <strong>møte</strong>plasser, kultur/<br />
idrettsanlegg og tilstedeværelsen av frivillige organisasjoner er viktig for<br />
folks bolyst. En annen viktig dimensjon er kultur og opplevelser, som er i<br />
ferd med å bli en stadig viktigere del av verdiskapingen i Trøndelag.<br />
Kulturbasert næringsutvikling kan være kommersialisering av kultur og
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
historiske tradisjoner, men det kan også dreie seg om å koble kultur og<br />
teknologi for å skape nye og spennende opplevelser.<br />
2.2 Et tydeligere næringsperspektiv<br />
Fylkesrådet er opptatt av at satsingene gjennom Regionalt<br />
Utviklingsprogram skal ha et tydelig næringsperspektiv. Det betyr at det<br />
som hovedregel skal være en næringsmessig begrunnelse for bruken av<br />
midler gjennom programmet. Dette gjelder også de virkemidler som<br />
legges ut som rammer til andre aktører.<br />
I Regionalt Utviklingsprogram 2010 videreføres målsettingen om at<br />
90 prosent av virkemidlene skal gå til prosjekter der målet direkte eller<br />
indirekte er næringsutvikling (se vedlegg 3, Målstyring i RUP 2010).<br />
Næringsperspektivet blir derfor en viktig parameter i vurderingen av hvilke<br />
prosjekter som skal støttes gjennom programmet. (se også kap. 2.4.5<br />
Prinsipper for bruken av virkemidler). Resterende 10 prosent kan gå til<br />
delfinansiering av eksempelvis kultur- og utdanningsprosjekter uten<br />
næringsperspektiv.<br />
2.3. Finanskrise og konjunkturer<br />
Den internasjonale finanskrisen utviklet seg til å bli en økonomisk krise i<br />
bredere forstand. Den har gitt seg dramatiske utslag i mange land med<br />
stor arbeidsledighet til følge. Selv om en del piler nå begynner å peke<br />
oppover igjen, er det ikke grunnlag for å tro at krisen er over.<br />
Finansnæringen vil måtte være mer restriktiv enn før krisen, og stor<br />
arbeidsledighet i mange land vil ha betydning for kjøpekraften. Norge har<br />
sluppet billigere unna bl.a. fordi det er ført en sterk motkonjunkturpolitikk<br />
fra myndighetene og at Norge ikke er særlig tungt representert i typiske<br />
krisenæringer som f. eks bilindustrien.<br />
På samme måte som resten av Norge, har Nord-Trøndelag sluppet<br />
relativt lett fra krisen. Fylkets næringsstruktur, med en stor andel<br />
sysselsatte innen landbruk og offentlig sektor, gjør at vi unngår de store<br />
konjunktursvingningene. Arbeidsledigheten er på 3%, og vi skal ikke mer<br />
enn fire år tilbake i tid for å finne høyere tall på dette. Og det er et faktum<br />
at mange næringer er relativt upåvirket av de internasjonale strømninger.<br />
Laksenæringen er et eksempel på en eksportnæring som er svært viktig<br />
for Nord-Trøndelag. I denne næringen har både priser og volum gått opp.<br />
Fiskeri og havbruksnæringen er en betydelig bidragsyter til verdiskaping<br />
og sysselsetting i fylket, særlig i <strong>kommune</strong>ne i Ytre Namdal og Flatanger.<br />
Omsetningen fra disse sektorene har blitt milliardindustri, og utgjør for<br />
mange <strong>kommune</strong>r det viktigste bidrag til sysselsetting og skatteinngang.<br />
Men også andre næringer merker lite til den internasjonale situasjonen<br />
enten fordi de konkurrerer i et nasjonalt marked eller retter seg mot et<br />
forbrukermarked som har opprettholdt sin høye kjøpekraft. Kjøpekraften<br />
har sågar blitt stimulert gjennom rekordlave renter. Norges Banks<br />
styringsrente ble sommeren 2009 satt ned til 1,25%.<br />
Innenfor dette store bildet er det imidlertid betydelige nyanser. Den<br />
internasjonale usikkerheten har gitt seg utslag i en avventende holdning<br />
9
10<br />
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
når det gjelder investeringer på sokkelen. Aker Verdal har merket dette til<br />
fulle og for tiden er de uten oppdrag. De skal redusere bemanningen med<br />
150, og det ligger an til at resten av arbeidsstokken blir permittert vinteren<br />
2009. Offensive planer på vindkraft, bl.a. hvor Aker Verdal har fått et<br />
Arena-prosjekt, kompenserer ikke for problemene i oljemarkedet, fordi<br />
dette vil kunne gi sysselsetting først om noen år.<br />
Også Norske Skog på Skogn nedbemanner. Neste år skal de være 50<br />
ansatte mindre. Selv om fabrikken på Skogn er blant de mest effektive i<br />
verden, får den internasjonale situasjonen også konsekvenser for den.<br />
Norske Skog er verdens nest største produsent av avispapir, og må ta sin<br />
del av den kapasitetsreduksjon som er nødvendig for å få til bedre<br />
markedsbalanse. Finanskrisen har forsterket tendensen med fall i<br />
avispapirforbruket.<br />
I Ytre Namdal er det en bekymringsfull situasjon ved Moen-konsernets<br />
verft i Nærøy. Hele bransjen er preget av ordretørke ettersom mange av<br />
verftene har levert til oljeindustrien, og dette merkes også i Ytre Namdal.<br />
Det nye reparasjonsverkstedet i Ottersøy måtte innstille virksomheten<br />
tidligere i år.<br />
Disse omfattende utfordringene innen fylkets industrimiljø gjør det<br />
nødvendig med tilgjengelige virkemidler og handlingsrom på fylkesnivå<br />
som kan virke på tvers av bransjer og <strong>kommune</strong>grenser.<br />
Reiselivet er blitt betydelig preget av den internasjonale situasjon. Antallet<br />
turister til Norge har gått ned, og særlig er det det britiske og asiatiske<br />
markedet som har sviktet. Men sviktende inntekter fra turister har blitt<br />
kompensert med at nordmenn reiser mer i eget land. Antall overnattinger i<br />
Nord-Trøndelag har derfor økt fra 2008 til 2009.<br />
Men også krisen har sine positive sider. I en undersøkelse gjort for Arena<br />
Trøndelag sier 60 prosent av bedriftene at finanskrisen har ført til at de<br />
orienterer seg mot nye markeder. Hver tredje bedrift oppgir at de nå øker<br />
fokuset på produktutvikling og FOU, og nesten halvparten av bedriftene<br />
oppgir at de benytter lavkonjunkturen til å øke innsatsen på<br />
kompetanseutvikling.<br />
Det offentlige virkemiddelapparatet har merket krisen i form av økt<br />
etterspørsel. I første halvår 2009 lånte Innovasjon Norge i Nord-<br />
Trøndelag ut 3 ganger så mye som det som vanligvis gjøres på et helt år,<br />
og NAV har satt inn store summer på kompetansetiltak. Fylkes<strong>kommune</strong>n<br />
har også registrert større etterspørsel etter virkemidler. Økningen<br />
forventes å vedvare i 2010.<br />
2.4 Strategiske innsatsområder i 2010<br />
I dette kapitlet trekkes opp fire innsatsområder det skal satses på i 2010.<br />
Innsatsområdene som er valgt har et langsiktig perspektiv. For å ha<br />
dynamikk i arbeidet er det viktig at innsatsområdene vurderes årlig. De er<br />
valgt videreført for 2010.
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
Innen hvert innsatsområde er det satt opp en rekke strategier/<br />
oppfølgingspunkter som vil være viktig for oppfølgingsarbeidet. En del av<br />
dette er oppfølging av allerede vedtatte planer, slik som for eksempel<br />
Reiselivsstrategi for Trøndelag og Marin Strategiplan.<br />
Det avsettes i 2010 50,2 mill. kroner for fylkes<strong>kommune</strong>ns oppfølging av<br />
innsatsområdene. Det er angitt indikative økonomiske rammer for de ulike<br />
innsatsområdene. Også disse er gjenstand for årlig vurdering bl.a. i<br />
henhold til de virkemidler som til enhver tid er tilgjengelige, men er<br />
videreført for 2010.<br />
2.4.1 Verdiskaping og kompetanse<br />
Innledning<br />
Verdiskaping og kompetanse henger uløselig sammen, og enkeltområder<br />
som er særlig viktig i denne sammenheng er:<br />
2.4.1.1 Bedre tilgangen på FoU til næringslivet<br />
Forskning og utvikling (FoU) skjer både direkte i bedriftene og på de<br />
enkelte forskningsinstitusjoner og institutter. Nord-Trøndelag ligger lavt på<br />
forskningsstatistikken. Bedriftsundersøkelser i Trøndelag viser at<br />
bedriftene ønsker å øke bruken av FoU, og det er et mål å øke bruken av<br />
FoU. Det er ønskelig med et nærmere samarbeid mellom fylkets egne<br />
FoU-institusjoner, HINT og TFU, og næringslivet i denne forbindelse og<br />
den fordelen som ligger i nærheten til NTNU og SINTEF må utnyttes<br />
bedre.<br />
”VRI Trøndelag” står for ”virkemidler for regional FoU og innovasjon i<br />
Trøndelag” og er den regionale satsingen som kommer av at Norges<br />
Forskningsråd har lagt ut noen av sine tidligere programmer til regionene.<br />
Satsingsområdene er mat, opplevelser og miljøteknologi/fornybar energi.<br />
Programmet har en ramme på om lag 60 mill. kroner over tre år. Målet for<br />
VRI Trøndelag er å styrke FoU-basert kunnskapsutvikling, innovasjon og<br />
verdiskaping i og for regionen, særlig gjennom økt samarbeid mellom<br />
næringslivet og FoU-institusjonene. VRI skal bidra til økt samhandling<br />
mellom regionens FoU-miljøer, men også til økt samhandling mellom de<br />
ulike virkemiddelaktørene.<br />
Regionale forskningsfond kommer fra 2010 og gir nye muligheter for<br />
finansiering av regionalt relevante forskningsprosjekter som ikke kan<br />
finansieres gjennom nasjonale forskningsprogrammer. I 2010 vil<br />
satsingen være konsentrert om samme områder som VRI, samtidig som<br />
FoU knytta til offentlig sektor vil være et satsingsområde. Det skal også<br />
iverksettes en strategiprosess for å meisle ut den mer langsiktige<br />
satsingen rundt dette virkemidlet.<br />
SkatteFunn er en ordning som styrker bedriftenes muligheter for å sette i<br />
gang FoU-prosjekter.<br />
Strategier/oppfølgingspunkter:<br />
• Bruke VRI aktivt overfor næringslivet<br />
• Iverksette ordningen med Regionale Forskningsfond<br />
• Utarbeide en langsiktig Regionale FoU-strategi som grunnlag for<br />
satsingene gjennom Regionale Forskningsfond<br />
11
12<br />
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
2.4.1.2 Innovasjonsselskapene som utviklingspartner<br />
Det er de siste årene etablert en rekke innovasjonsselskaper i fylket.<br />
Dette er kunnskapsparker, næringshager og inkubatorer. Eksempler på<br />
inkubatorer er Proneo’s Ungkubator og Mat- og naturinkubator. I 2009 har<br />
vi følgende miljøer i Nord-Trøndelag: Namdalshagen, Kunnskapsparken<br />
Nord-Trøndelag, Proneo, Tindved kulturhage, Fiborgtangen Vekst og<br />
Leksvik Industrielle Vekst.<br />
De nevnte innovasjonsselskapene skal bidra til god samhandling mellom<br />
gründere, bedrifter og FoU-miljø.<br />
Strategier/oppfølgingspunkter:<br />
• Stimulere til en større grad av samhandling mellom de ulike<br />
innovasjonsmiljøene<br />
• Bidra til at innovasjonsmiljøene fyller en regional rolle<br />
2.4.1.3 Entreprenørskapssatsing<br />
Målet for entreprenørskapssatsingen er å bidra til økt omfang av<br />
lønnsomme etableringer.<br />
Det er en utfordring i Nord-Trøndelag at fylket har en lavere<br />
etableringsfrekvens enn de fleste andre fylker i landet og at for få av de<br />
nyetablerte selskapene vokser noe særlig.<br />
Innovasjon Norge prioriterer entreprenørskap og disponerer virkemidler<br />
både til å støtte etablerere og til kompetansetiltak. På vegne av<br />
partnerskapet har Innovasjon Norge fått ansvar for etablereropplæringen.<br />
Mer enn tidligere kommer denne nå til å være en del av et helhetlig tilbud<br />
til etablererne.<br />
Ungdom er en prioritert gruppe innenfor entreprenørskap. Kommunenes<br />
og skolenes entreprenørskapsarbeid, Ungt Entreprenørskap, Ung<br />
Tiltakslyst og Innovasjon Norges prosjekt Alkymisten er viktig i denne<br />
sammenheng. HiNT innfører prinsippet om at entreprenørskap skal inngå<br />
i alle utdanningene. Alle lærere bør ha en aktiv holdning til<br />
entreprenørskap. Lærerutdanninga ved HiNT er en viktig basis for dette<br />
arbeidet.<br />
Strategier/oppfølgingspunkter:<br />
• Følge opp Strategi for entreprenørskap for ungdom i Nord-Trøndelag<br />
2.4.1.4 Økt tilgang på kvalifisert arbeidskraft<br />
I Norge er en stor del av den voksne befolkningen i arbeid sammenliknet<br />
med andre land. Vi vil også ha vekst i befolkningen i årene framover, men<br />
på grunn av aldring i befolkningen vil ikke arbeidsstyrken øke. Svært<br />
mange er utenfor den ordinære arbeidsstyrken. I Nord-Trøndelag utgjør<br />
dette en større andel enn i de fleste andre fylker. Med riktig tilrettelegging<br />
kunne mange av disse være tilgjengelig i arbeidslivet.<br />
Selv om dagens arbeidsmarked på grunn av konjunkturene er nede i en<br />
bølgedal, vil arbeidskraft på lengre sikt være en knapp ressurs. Derfor er<br />
det viktig å sette inn tiltak som bidrar til å beholde arbeidskraft i<br />
bedriftene. (jfr. kap. 2.4.4.2 om folkehelse) I denne sammenheng vil tiltak
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
som kan bidra til økt kompetanse med tanke på framtida være<br />
avgjørende.<br />
Strategier/oppfølgingspunkter:<br />
• Bidra til at kompetansen beholdes og økes selv i lavkonjunktur<br />
• Tilrettelegge for inkludering av utenlandsk arbeidskraft<br />
• Bedre tilpasning mellom utdanning og arbeidslivets behov for<br />
kompetanse<br />
2.4.1.5 Internasjonaliseringsarbeid<br />
Det internasjonale perspektivet skal være gjennomgående i<br />
utviklingsarbeidet. Globalisering, teknologisk utvikling og et åpnere<br />
marked påvirker utviklingen. Det antas at internasjonale trender i enda<br />
sterkere grad vil prege den framtidige næringsutviklingen og<br />
morgendagens bedriftsledere. Derfor må vi ha fokus på internasjonalt<br />
arbeid både gjennom oppvekst og utdanning.<br />
Den internasjonale arbeidsdelingen utvides. Bedrifter fusjoneres eller<br />
kjøpes opp og blir dermed del av globale verdikjeder og betydningen av<br />
ny kunnskap gjennom nettverk og strategiske allianser internasjonalt<br />
øker. Vi er avhengig av stor arbeidsinnvandring og konkurransen om<br />
arbeidskraft og talenter skjerpes – også internasjonalt. Samtidig er nye<br />
energikilder og ny teknologi av avgjørende betydning for å <strong>møte</strong><br />
klimautfordringene, og dette kan gi konkurransefortrinn for norske<br />
bedrifter. Det er grunnlag for å si at globalisering, mangel på arbeidskraft<br />
og skjerpede miljøkrav er viktige drivere for innovasjon i bedriftene.<br />
Gjennom representasjon i over 30 land åpner Innovasjon Norge opp for et<br />
stort potensial for koplinger mellom næringsliv ute og hjemme. I tillegg til<br />
å bistå enkeltbedrifter, kan Innovasjon Norge skaffe kunnskap om<br />
bransjer, trender eller regioner.<br />
Strategier/oppfølgingspunkter:<br />
• Gjennomføre tiltak for å gjøre næringslivet internasjonalt<br />
konkurransedyktig<br />
• Følge opp internasjonal strategi<br />
2.4.1.6 Kultur og næring<br />
I arbeidet med å utvikle regionens attraktivitet står kulturen sentralt. I den<br />
sammenheng er det viktig å legge til rette for at kulturvirksomhet i større<br />
grad sees i et næringsperspektiv.<br />
En stadig større grad av økonomien knyttes til varer og tjenester som gir<br />
opplevelser og identitet. Kultur inngår som innsatsfaktor i andre næringer<br />
og kulturbaserte næringer utgjør en viktig del av lokal kultur og identitet.<br />
Kultur og opplevelser kan brukes aktivt for å utvikle attraktive steder og<br />
bygder. Trøndelags mange kulturminner, landbruksbygg i<br />
kulturlandskapet, kulturmiljøer og særpregete bygningsmiljøer styrker<br />
identiteten og gir mulighet for stedsbasert næringsutvikling. Et vellykket<br />
samarbeid mellom kulturliv og næringsliv kan best utvikles når kulturliv og<br />
kulturmiljøer har en høy kvalitet som utgangspunkt. Utdanningsmiljøene i<br />
fylket har klare ambisjoner om å bidra i dette arbeidet.<br />
13
14<br />
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
Strategier/oppfølgingspunkter:<br />
• Følge opp Strategiplan for kulturnæringer i Trøndelag 2009-2016<br />
2.4.1.7 Reiseliv<br />
Nord-Trøndelag har et betydelig potensial i reiselivssammenheng.<br />
Reiselivsstrategien for Trøndelag 2008-2020 har som mål at Trøndelag<br />
skal ha en vekst større enn landsgjennomsnittet og framstå som et<br />
bærekraftig reisemål. For å oppnå dette, er det trukket opp åtte strategier.<br />
Et viktig fokus er at reiselivsnæringen må ta steget fra å produsere<br />
tradisjonelle reiselivsprodukter til å samarbeide om å skape helhetlige<br />
opplevelsesprodukter som inkluderer kultur, mat, historie, natur og<br />
aktiviteter i tillegg til transport og overnatting. Oppfølgingen skjer gjennom<br />
to-årige handlingsplaner.<br />
Reiselivsutviklingsarbeidet i Nord-Trøndelag skal være forankret i<br />
Trøndersk reiselivsstrategi. Det vil imidlertid være en rekke tiltak som<br />
gjennomføres på nordtrøndersk nivå, både lokalt og regionalt, for å styrke<br />
Nord-Trøndelag som reisemål. Dette gjelder spesielt innenfor strategiene<br />
tematisert produktutvikling og reisemålsutvikling og å gjøre produktene<br />
bookbare. Det gjelder også å arbeide for at Nord-Trøndelag skal være<br />
synlig i den nasjonale markedsføringen i utlandet.<br />
Strategier/oppfølgingspunkter<br />
• Følge opp tiltak i Reiselivsstrategi for Trøndelag 2008-2020<br />
2.4.2 Verdiskaping gjennom bruk av naturressursene<br />
Innledning.<br />
Naturressursene, både på land og i havet, er viktige for utviklinga i fylket<br />
vårt. Både som grunnlag for lokal sysselsetting og bosetting og for å<br />
skaffe viktige råvarer til industri og for eksport. Det legges vekt på<br />
bærekraftig utnytting der det tas miljøhensyn slik at framtidige ressurser<br />
og miljøkvaliteter ivaretas.<br />
Strukturrasjonalisering og kamp om arbeidskrafta utfordrer mange av<br />
våre lokalsamfunn. Samtidig gir samfunnsutvikling og nye trender<br />
muligheter for å utvikle nye produkter og tjenester.<br />
2.4.2.1 Landbruksmeldinga<br />
Landbruksmelding for Trøndelag (2009) vil bli behandla av fylkestingene i<br />
februar 2010. Meldinga beskriver sentrale utviklingstrekk, synliggjør<br />
utfordringer og muligheter og foreslår aktuelle strategier framover.<br />
Trøndelag har gode forutsetninger for å ha et aktivt landbruk, og vi har<br />
fortsatt et åpent og variert kulturlandskap som det kan bygges videre på.<br />
Etterspørselen etter mat er økende og det ligger store muligheter knytta til<br />
utvikling av nye næringer med utgangspunkt i landbruket. Den største<br />
utfordringa for landbruket er svak lønnsomhet. Dette gjør det vanskelig å<br />
fornye driftsapparatet i tilstrekkelig grad. Landbruksmeldinga beskriver<br />
følgende mål/tiltak:
Visjon: Trøndersk landbruk – livsglede og verdiskaping<br />
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
Mål/satsinger:<br />
• Attraktiv næring for kompetente mennesker<br />
• Attraktive bygdesamfunn<br />
• Økt verdiskaping av landbrukets samlede ressurser<br />
• Miljø og klimavennlig næring<br />
• Trøndelag en viktig del av kystskogbruket<br />
2.4.2.2 Mat<br />
Matsektoren inkludert foredling og primærproduksjon både fra sjø og<br />
land, er den største sektoren målt i verdiskaping og sysselsetting i fylket.<br />
Kystområdene i Trøndelag er blant de beste i verden for havbruk.<br />
Trøndersk fiskeoppdrett har over år vært det mest lønnsomme og<br />
miljøbevisste i landet. Fiskerinæringa viser nytenking gjennom utnyttelse<br />
av nye fangstbare arter. (LUR) Maneter og kongsnegl er nye arter som<br />
det drives forsøk med bl.a. i fangsting. Disse artene har et betydelig<br />
potensial i asiatiske markeder.<br />
Innen primærnæringene er det en rekke virkemidler som styrer<br />
utviklingen. Utfordringen ligger spesielt i å medvirke til gode nasjonale<br />
og lokale rammebetingelser. Landbruksmeldinga for Trøndelag peker på<br />
flere slike forhold. Verdiskapingsprogrammet Mat har fra 2008<br />
tydeliggjort en økt satsing på bedrifter som ønsker å vokse, og fra 2009<br />
utviklet en ny vekststrategisatsing. Markedet, både forbrukerne,<br />
dagligvare og serveringsnæringen, viser en økt etterspørsel etter lokale<br />
spesialiteter. Mange trønderske lokalmatbedrifter er en del av denne<br />
målgruppen etter flere år med systematisk arbeid. Det må jobbes<br />
målbevisst for å styrke den brede kompetansen og det økonomiske<br />
virkemiddelverktøyet bedriftene trenger for å gå inn i en vekstfase. For å<br />
lykkes vil det også være nødvendig med økt samarbeid mellom<br />
produsentene for å ha ryggrad til å klare en vekstsatsing. Økt<br />
markedsadgang setter store krav til bl.a. kvalitetssikring, volum,<br />
distribusjon, avtaleverk, kundeoppfølging og andre forbrukerretta tiltak.<br />
Nord-Trøndelag har i norsk sammenheng kommet langt i arbeidet med å<br />
styrke verdiskapinga knytta til lokal matproduksjon og utvikling av<br />
økologisk landbruk.<br />
Marin Strategiplan Trøndelag 2007-2010 er overordnet plan- og<br />
strategidokument i Trøndelag for å få til økt verdiskaping på marin<br />
sektor. Planen skal rulleres fra 2011. I tillegg til denne planen har det i<br />
løpet av de senere år vært et stort fokus på verdiskaping og miljøtenking<br />
ifb.m. vill-laksfisket, rømningsproblematikk i havbruksnæringa og<br />
bevaring av bestander i nord-trønderske elver. Kunnskapssenter for laks<br />
og vannmiljø er opprettet i Namsos. Dette har kommet inn på<br />
statsbudsjettet med årlige bevilgninger og har p.t. 3 tilsatte.<br />
Innen marin sektor er det viktig å sikre gode rammebetingelser for vekst<br />
innen konsesjonsreguleringene for lakseoppdrett, samt øke forståelsen<br />
for at fiskerinæringa i regionen er svært sårbar ut fra et den er relativt<br />
liten i landsmålestokk. For å utløse verdiskapingspotensialet i sektoren<br />
må det settes fokus på arbeidskraftbehov, rekruttering og<br />
15
16<br />
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
omdømmebygging. Dette gjøres gjennom flere trønderske /nasjonale<br />
delprosjekter. (”Kysten er klar”, ”Sett sjøbein” m.fl.)<br />
Blå og grønn sektor er preget av strukturutvikling både innen foredling<br />
og primærproduksjon og økning av volumet.<br />
Strategier/oppfølgingspunkter:<br />
• Bidra til økt volumproduksjon gjennom å styrke kompetansen i<br />
både blå og grønn sektor<br />
• Trøndelagsfylkene som foregangsfylker for økologisk landbruk<br />
• Videreutvikle lokal mat og koble dette med reiseliv<br />
• Følge opp tiltak i Marin Strategiplan<br />
2.4.2.3 Taktskifte for nye næringer på bygdene<br />
Det er behov for et taktskifte i arbeidet med å utvikle nye næringer på<br />
bygdene. Strukturendringene i primærnæringene og nye<br />
markedsområder gir muligheter for ny næringsutvikling, slik at vi fortsatt<br />
kan utvikle attraktive lokalsamfunn. Det er en utfordring å bidra til en<br />
integrert bygdeutvikling der utvikling av næring, attraktivitet, landskap og<br />
stedsutvikling skjer i en sammenheng.<br />
Lokal matproduksjon og natur- og kulturbasert reiseliv er eksempler på<br />
nye næringer på bygdene. Her kan nevnes at det fem-årige prosjektet<br />
”Magiske og verdifulle opplevelser i nord-trøndersk natur” er valgt som<br />
ett av ti nasjonale prosjekt i Verdiskapingsprogram for naturarven. Et<br />
annet eksempel er utvikling av grønne helse- og velferdstjenester som<br />
er en ny satsing, og representerer et viktig område for utvikling av<br />
næringsmessig tjenesteyting. Dette inngår sammen med ”Gården som<br />
pedagogisk ressurs” i ”Inn på tunet”-satsinga. Det legges vekt på at flere<br />
<strong>kommune</strong>r utvikler opplegg for ”Gården som pedagogisk ressurs”. Dette<br />
sees også i sammenheng med entreprenørskapsarbeidet i<br />
skolesystemet. (se også kap. 2.4.1.3). Landbruksmeldinga peker på<br />
mulighetene som ligger i kulturlandskapet som grunnlag for<br />
næringsutvikling. I andre deler av landet er det satset på<br />
landskapsparker. Dette er unike natur- og kulturlandskap der<br />
lokalsamfunn og næring blir utvikla i fellesskap.<br />
Strategier/oppfølgingspunkter<br />
• Oppfølging av Landbruksmelding for Trøndelag (2009) og<br />
strategi for landbruksrelatert næringsutvikling i Nord-Trøndelag<br />
2009-2012.<br />
• Kulturlandskap som grunnlag for ny næringsutvikling og<br />
attraktive bygdesamfunn<br />
2.4.2.4 Skogsatsingen<br />
Skogsektoren med foredlingsindustrien i fylket er den nest største<br />
sektoren ut fra omsetning, samtidig som den er den største<br />
eksportnæringa. Nord-Trøndelag, som i Kystskogbruket forøvrig, har et<br />
stort potensial for økt aktivitet og verdiskaping. Det ligger i høgere<br />
ressursutnyttelse ved økt hogst til trebruk og bioenergi, samt en<br />
klimaeffekt gjennom aktive skogtiltak.<br />
Skogkulturaktiviteten med bl.a. foryngelse og skjøtsel er lavere enn det<br />
hogsten skulle tilsi. Det må derfor legges tilrette for en aktivitetsøkning<br />
som sikrer kvalitet i framtidsskogen. Økt ressursutnytting og
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
verdiskaping betinger en målretta utbygging av en funksjonell<br />
infrastruktur. Dette handler om økt veibygging og utvikling av<br />
driftsmetoder og logistikk som sikrer økt tilgang til skogressursene slik at<br />
en får tatt ut verdiskapingspotensialene som er i verdikjedene. For å få<br />
til økt avvirkning er det viktig å ha fokus på skogeieren som forvalter og<br />
beslutningstaker. Skogressursene er fordelt på mange og relativt små<br />
eiendommer og det blir derfor viktig med tiltak som legger tilrette for<br />
at de mange skogeierne finner å ville utnytte sine skogressurser i<br />
næringsmessig sammenheng. Skognæringa i Trøndelag sin<br />
virksomhetside er at næringa fortsatt skal være en av de største<br />
verdiskaperne i Trøndelag. På grunnlag av Kystskogmeldinga er det<br />
utarbeidet et felles fylkeskommunalt oppfølgingsprogram som vil gå over<br />
flere år.<br />
Strategier/oppfølgingspunkter:<br />
• Følge opp tiltak i Kystskogmeldinga i samarbeid med aktuelle<br />
fylker gjennom fylkeskommunalt oppfølgingsprogram<br />
• Følge opp samarbeidet i regi av Skognæringa i Trøndelag og i<br />
regionale skognæringsforum<br />
• Støtte og utvikle kompetansetiltak i næringa<br />
2.4.2.5 Klima og energi<br />
Fylkestinget har satt ambisiøse mål for klima- og energiarbeidet. For å<br />
nå disse målene må klimagassutslipp og energibruk vurderes i all<br />
menneskelig aktivitet i Nord-Trøndelag. I tillegg skal det fokuseres på<br />
produksjon av fornybar energi. Klima- og energiplan for Nord-Trøndelag<br />
behandles i fylkestinget i februar 2010.<br />
Kommunene har utformet, eller er i ferd med å utarbeide, egne klima- og<br />
energiplaner. Ambisjonsnivået og tilnærmingen i disse planene er noe<br />
forskjellig. Det er behov for samhandling for å løse klimautfordringene.<br />
Nord-Trøndelag har stor matproduksjon, og sektoren bidrar med en stor<br />
del av fylkets utslipp av klimagass. Det vil være viktig å bidra til mer<br />
klimavennlig utvikling av matproduksjon både i blå og grønn sektor.<br />
Skogbruket og bruk av tre har store muligheter til å binde og lagre CO2.<br />
Det bør derfor legges vekt på økt skogaktivitet og bruk av tre i bygg,<br />
som bioenergi og til erstatning for mindre klimavennlige materialer.<br />
Innen produksjon av fornybar energi har Nord-Trøndelag potensial til å<br />
ligge i fremste rekke. Potensialet er størst innen vindkraft og bioenergi,<br />
men også innen små vannkraftanlegg. Jordvarme er også aktuelt å<br />
utvikle. Fylkes<strong>kommune</strong>n er i ferd med å utarbeide en plan for småkraft,<br />
som vil bli lagt fram for fylkestinget tidlig i 2010.<br />
Mer miljøvennlig transport og infrastruktur og gode kollektivløsninger og<br />
helhetlig arealplanlegging må vektlegges.<br />
Utvikling av ny klimavennlig teknologi innen alle disse områdene vil<br />
være av avgjørende betydning. Med dagens energipriser og<br />
rammevilkår er det en utfordring at utviklingen blir i samsvar med<br />
målsettingene.<br />
Strategier/oppfølgingspunkter:<br />
• Følge opp fylkes<strong>kommune</strong>ns og <strong>kommune</strong>ns klima- og<br />
17
18<br />
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
energiplaner<br />
• Stimulere til utvikling av klimavennlig teknologi<br />
• Stimulere til utvikling av fornybar energi<br />
• Bidra til økt bruk av tre<br />
• Legge til rette for økt binding av CO2 gjennom økt<br />
skogproduksjon<br />
2.4.2.6 Mineralressurser<br />
En vurdering av mineralressursene i regionen viser et stort potensial<br />
som kan utvikles gjennom nærmere undersøkelse, planavklaring og<br />
infrastrukturinvesteringer. Grong-feltet er det området i Norge som har<br />
det største potensialet for funn av nye forekomster av kobber og sink.<br />
Kobberprisen er nå betydelig høyere enn det den var mens Grong<br />
Gruver var i drift.<br />
Det er grunnlag for å satse på videreforedling av skifere, serpentinitt og<br />
kleber. En større kalkforekomst undersøkes nå på Kongsmoen.<br />
Aplittforekomsten i Namsskogan er under utredning og prøvedrift er<br />
oppstartet.<br />
Kunnskap om grus og pukk i fylket skal nå utredes videre slik at tilgang<br />
på egnede forekomster forbedres.<br />
Strategi/oppfølgingspunkt<br />
• Utrede og legge til rette for næringsutvikling basert på<br />
mineralressurser<br />
2.4.2.7 Petroleumsressurser<br />
Aktiviteten i Norskehavet, spesielt på midtnorsk sokkel, skaper stor<br />
aktivitet og ringvirkninger i hele regionen. Omsetningen for næringslivet i<br />
regionen ligger på 10 mrd. kroner og antall årsverk har passert 6000.<br />
Potensialet for videre verdiskaping og økt sysselsetting basert på gass-<br />
og oljeressursene er stort, og det er et solid grunnlag for å øke<br />
leveransedelen fra næringslivet i regionen. Fylkes<strong>kommune</strong>n bidrar på<br />
mange arenaer for å markedsføre regionens fortrinn innen denne<br />
sektoren.<br />
Det er økende fokus på å ta i bruk naturgassen til ulike industrielle<br />
formål, samt innen transportsektoren. Ytre Namdal gassutvalg arbeider<br />
for ny ilandføring av naturgass-ressursene fra midtnorsk sokkel til<br />
Lauvøya i <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>.<br />
Strategier/oppfølgingspunkter:<br />
• Utrede og legge til rette for muligheten for ilandføring av<br />
naturgass til Ytre Namdal<br />
• Videreutvikle samarbeidet med oljenæringen og næringslivet i<br />
regionen for økt verdiskaping og sysselsetting lokalt og regionalt<br />
• Utvikle samarbeidet i Norskehavsregionen – ”Norskehavsrådet
2.4.3 Kommunikasjoner/infrastruktur<br />
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
Innledning.<br />
En velutviklet infrastruktur er en av de viktigste forutsetningene for å<br />
utvikle næringsliv og bolyst. Skal Nord-Trøndelag evne å konkurrere på<br />
eksportmarkedene må vi ha minst like god tilgang på kommunikasjoner<br />
som konkurrentene. Skal Nord-Trøndelag evne å konkurrere om den<br />
mest kvalifiserte arbeidskraften og dermed også økt bosetting, må vi<br />
framstå som et fylke der tilgangen både på digital- og kulturell<br />
infrastruktur ikke setter begrensinger.<br />
Regionalt Utviklingsprogram representerer ikke særlig omfang av<br />
økonomiske virkemidler for de store fysiske utbygginger av veier,<br />
flyplasser og bane, men i utviklingssammenheng er det likevel svært<br />
viktig at området underlegges et sterkt politisk fokus. Nasjonal<br />
Transportplan og Fylkesvegplanen er viktige dokumenter i denne<br />
sammenheng. Trøndelagssamarbeidet og samarbeidet gjennom<br />
Landsdelsutvalget er redskap for å få økt gjennomslagskraft opp mot<br />
sentrale myndigheter.<br />
2.4.3.1 Utbygging av digital infrastruktur<br />
Fylkestinget er pådriver for å bygge ut bredbånd i Nord-Trøndelag.<br />
Gjennom flere år er det gitt tilskudd til utbygging av slik infrastruktur.<br />
Fortsatt er det husstander i vårt fylke som ikke er tilknyttet<br />
bredbåndsnettet. Målet er full dekning. Derfor er det fortsatt behov for slik<br />
satsing.<br />
Først og fremst snakker vi om bredbåndsutbygging, men i noen tilfeller vil<br />
det også være aktuelt å gå inn på kombinasjonsløsninger som innebærer<br />
bruk av midler til tiltak som gir både bedret mobildekning og bredbånd i<br />
deler av fylket.<br />
Målet om full bredbåndsdekning har tatt utgangspunkt i hastigheter som<br />
vi kjenner som ADSL eller bredbåndsradio. Samtidig har det i sentrale<br />
områder i vårt fylke skjedd en omfattende utbygging av bredbåndsfiber,<br />
først og fremst i regi av NTE Bredbånd. Nord-Trøndelag ligger helt i<br />
norgestoppen når det gjelder dekning av raske bredbånd. Denne andelen<br />
kan økes betydelig når vi nå ser på mulighetene for å legge trekkrør for<br />
bredbåndsfiber i forbindelse med utbedring og asfaltering av<br />
fylkesvegene, og når <strong>kommune</strong>ne ser på mulighetene for å legge trekkrør<br />
når de arbeider med veg, vann og kloakk, eller andre gravearbeider.<br />
Kommunaldepartementet har de siste årene bevilget ekstramidler til<br />
fylkene (kompensasjonsmidler for bortfall av differensiert<br />
arbeidsgiveravgift) for utbygging av digital infrastruktur. Det er viktig at<br />
departementet fortsetter denne ordninga slik at næringsliv og<br />
husholdninger i distriktene kan få lik tilgang på moderne digital<br />
infrastruktur som sentrale strøk. (se også kap. 3.7)<br />
Det må føres en god dialog med <strong>kommune</strong>ne og lokalt næringsliv når de<br />
konkrete prosjektene skal identifiseres og gjennomføres. Det er derfor<br />
viktig at fylkes<strong>kommune</strong>n på ulike måter bekjentgjør for aktørene<br />
mulighetsrommet som disse virkemidlene gir.<br />
19
20<br />
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
Strategier/oppfølgingspunkter:<br />
• Utbygging av bredbånd i områder med spredt bosetting<br />
• Kombinasjonsløsninger mobil/bredbånd<br />
• Langsiktig mål om raskt bredbånd i alle deler av fylket<br />
2.4.3.2 Kulturell infrastruktur<br />
Det er avgjørende for en positiv nordtrøndersk identitetsutvikling og<br />
kulturbasert næringsutvikling å sikre en solid kulturell infrastruktur. Med<br />
det forstår vi fysiske anlegg, arenaer og nettverk, kunnskapsutvikling og<br />
formidling. Store anlegg for idrett genererer også arbeidsplasser og<br />
verdiskaping. Enkelte anlegg gir dessuten rom for betydelig<br />
tilleggsaktivitet knyttet til nasjonale/internasjonale arrangement, reiseliv<br />
og annen næringsvirksomhet.<br />
Strategier/oppfølgingspunkter:<br />
• Oppfølging av Idrettspolitisk manifest<br />
• Oppfølging av Handlingsplan for kulturminnepolitikken<br />
• Oppfølging av Plan for profesjonell kunst<br />
• Oppfølging av Strategiplan for kulturnæringer i Trøndelag 2009-<br />
2016<br />
• Handlingsplan for idrett, fysisk aktivitet og friluftsliv<br />
2.4.3.3 Internasjonal infrastruktur<br />
At norske (og nordtrønderske) myndigheter og bedrifter deltar aktivt på<br />
internasjonale arenaer og gjennom dette bedrer rammebetingelsene for<br />
utvikling er viktig. Det internasjonale arbeidet foregår i nært samarbeid og<br />
arbeidsdeling mellom fylkes<strong>kommune</strong>ne og et bredt partnerskap i og<br />
utenfor Trøndelag. For ungdom er det viktig å ta del i internasjonale jobb-<br />
og utdanningsmuligheter.<br />
Internasjonal strategi for Trøndelag har fokus på ungdom, næringsliv og<br />
distriktsutvikling.<br />
For næringslivet er målet at trønderske bedrifter skal opparbeide/tilføres<br />
tilstrekkelig kompetanse for å kunne virkeliggjøre internasjonale potensial<br />
og markedsmuligheter. Det er etablert en politisk ledet oppfølgingsgruppe<br />
som i første rekke ser på samarbeid/samordning av aktører. (se også<br />
kap. 2.4.1.5)<br />
Strategier for å nå dette målet er:<br />
• Styrke innsatsen for å opparbeide/tilføre internasjonal<br />
kompetanse og nettverk hos næringslivet i regionen<br />
• Styrke samarbeidet og samordningen av aktører og prosjekter<br />
som arbeider for internasjonalisering av næringslivet<br />
2.4.4. Livskvalitet<br />
Innledning<br />
Vår utfordring er å synliggjøre at Nord-Trøndelag er et attraktivt<br />
bostedsalternativ både når det gjelder infrastruktur, servicetilbud og<br />
sosiale og kulturelle betingelser. Arbeidet må være rettet mot å utvikle<br />
steder hvor det både er attraktivt å bo og attraktivt å etablere seg. Gode<br />
stedsutviklingsprosesser krever mobilisering, medvirkning og dialog.
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
Steder med positivt omdømme er mer attraktive både når det gjelder<br />
næring og livskvalitet. Et attraktivt samfunn har et rikt tilbud av fritids- og<br />
kulturaktiviteter. Dette gir grunnlag for identitetsbygging, etablering og det<br />
bidrar til å bedre folkehelsen. Tettstedene og landsbygda må få en<br />
utforming som bygger opp under byggeskikk og identitet.<br />
Enkeltmennesker og befolkningsgrupper har imidlertid forskjellige behov.<br />
Dette må det tas hensyn til når vi prioriterer utviklingsinnsatsen.<br />
En målrettet stedsutvikling er et godt redskap for å skape kvalitativt gode<br />
fellesrom og positive opplevelser. Lokalsamfunnene må gis anledning til å<br />
fremme egen kultur og utvikle egne stedsidentiteter. Dette er vesentlig i<br />
forhold til lokal stolthet, optimistiske holdninger og videreutvikling av<br />
samfunnene basert på tilhørighet og deltakelse.<br />
2.4.4.1 Stedsutvikling<br />
Bedre livskvalitet gjennom et helhetlig fysisk, sosialt og kulturelt miljø<br />
betyr stadig mer for folk. Befolkningen og næringslivet stiller skjerpede<br />
krav til gode estetiske omgivelser og opplevelser. En videre opprusting og<br />
videreutvikling av våre offentlige rom er derfor en god investering. Mange<br />
<strong>kommune</strong>r i Nord-Trøndelag arbeider aktivt med opprusting av<br />
<strong>kommune</strong>sentrene. Prosessene er sammensatte og omfatter ofte flere<br />
utbyggingstrinn over flere år. Det er derfor riktig å videreføre og utvikle<br />
nye forpliktende partnerskap for å sikre gjennomføringen av<br />
stedsutviklingsprosjektene i <strong>kommune</strong>sentrene og andre særskilte<br />
områder.<br />
I vårt fylke har vi et godt utgangspunkt til å videreutvikle mange<br />
spennende bygnings- og kulturmiljøer i et tett samarbeid mellom private<br />
og offentlige aktører. Hittil har virkemiddelbruken vært konsentrert om<br />
opprusting av torg og handlegater som viktige <strong>møte</strong>plasser. I det videre<br />
arbeid med stedsutvikling bør vi i større grad støtte<br />
sentrumsutviklingsprosjekter som fremmer det enkelte stedets identitet.<br />
Det kan videre være riktig å delta i utviklingen av helhetlige prosjekt som<br />
fremmer selve bruken av våre torg og offentlige <strong>møte</strong>plasser fordi det er<br />
nettopp her mange av våre sosiale og kulturelle handlinger og<br />
opplevelser kan finne sted. Satsingen på gjennomføringen av de<br />
helhetlige utviklingsplanene og styrking av stedsidentiteten for Stiklestad<br />
Nasjonale Kultursenter, Falstadsenteret og høgskolesenteret på Røstad<br />
fortsettes. Videre vil det være riktig å vurdere deltakelse i nye nasjonale<br />
forsøksprogram for utvikling av attraktive lokalsamfunn.<br />
Strategier/oppfølgingspunkter:<br />
• Oppruste viktige offentlige fellesrom<br />
• Styrke bruken av våre offentlige fellesrom<br />
• Styrke stedsidentiteten<br />
• Utvikle forpliktende partnerskap<br />
2.4.4.2 Folkehelse<br />
I Nord-Trøndelag er prioriteringer og innsats innen folkehelsearbeid<br />
hovedsaklig basert på samme kunnskap som ligger til grunn for de<br />
nasjonale innsatsområder. Det er liten grunn til å tro at vårt fylke er<br />
vesentlig annerledes enn landet for øvrig når det gjelder utfordringer<br />
innenfor folkehelseområdet. Vi må i enda større grad ta hensyn til og<br />
bruke lokal kunnskap. Slik lokal kunnskap kan vi få ved å utnytte HUNT3-<br />
21
22<br />
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
data, og tilbakeføre disse til <strong>kommune</strong>ne på en slik måte at de omsettes<br />
til målrettede kunnskapsbaserte strategier og tiltak.<br />
Folk må nås i dagliglivet. De sunne og gode tilbud, som samtidig<br />
oppfattes som enkle og naturlige tilbud, må utvikles på dagliglivets<br />
arenaer (skole, arbeidsplass, bomiljø og nærmiljø). For å få til dette må<br />
hver <strong>kommune</strong> ha ressurser til å få synliggjort og koordinert<br />
folkehelseinnsatsen. Fylkes<strong>kommune</strong>n ønsker å støtte opp om dette som<br />
en del av oppbyggingen av partnerskap for folkehelse mellom regionalt<br />
og lokalt nivå.<br />
Strategier/oppfølgingspunkter:<br />
• Ta i bruk HUNT3-data<br />
• Støtte opp om etableringen av partnerskap for folkehelse<br />
• Oppfølging av Lov om fylkes<strong>kommune</strong>rs oppgaver i<br />
folkehelsearbeidet<br />
2.4.4.3.Toleranse<br />
Tolerante og åpne samfunn er attraktive og kreative. Prosjektet<br />
”Toleranse Nord-Trøndelag” har en målsetning om et Nord-Trøndelag<br />
hvor folk verdsetter menneskelig utfoldelse og mangfold som<br />
utgangspunkt for trygghet, trivsel og utvikling. ”Toleranse Nord-<br />
Trøndelag” bidrar til denne målsettingen ved å drive direkte<br />
holdningsskapende arbeid, samt å finansiere aktiviteter som øker folks<br />
kunnskap og forståelse, konfronterer og endre holdninger, og bidra til at<br />
folk oppfører seg tolerant overfor hverandre. En nær tilknytning mellom<br />
fag, forskning og praksis skal sikre brukbarheten i arbeidet. Toleranse<br />
Nord-Trøndelag er ønsket av ungdom, styres av ungdom, og har<br />
mennesker i Nord-Trøndelag som utgjør ungdoms sosiale omgivelser<br />
som målgruppe.<br />
Strategi/oppfølgingspunkt:<br />
• Utvikle toleranse som grunnleggende verdi gjennom konkrete<br />
satsinger<br />
2.4.4.4 Kultur som livskvalitet og attraksjonskraft<br />
Alle innbyggere i fylket bør ha et godt kulturtilbud som spenner fra<br />
opplevelser av profesjonell kunst, aktiv deltakelse i lag og organisasjoner,<br />
utøving av amatørvirksomhet og kunnskapsbygging om kulturhistorien.<br />
Det skapende står sentralt i all menneskelig utvikling. Alle skal kunne<br />
delta, uavhengig av forutsetninger. Kulturdeltakelse bidrar til å utvikle<br />
skapende evner og til å styrke mestringsevnen.<br />
For ungdom er sosial tilhørighet helt avgjørende for opplevd livskvalitet.<br />
Oppvekstmiljøet kan være avgjørende for lysten til å skape seg et liv på,<br />
eller å flytte tilbake til, eget hjemsted. Ungdom må få være med på å<br />
utforme framtidas <strong>møte</strong>steder og tilbud på ungdommens egne premisser.<br />
Det er de senere år lagt vekt på å inkludere ungdom i planleggingen, både<br />
på kommunalt og regionalt nivå.<br />
Strategier/oppfølgingspunkter:<br />
• Tilrettelegge for kulturdeltakelse for alle
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
• Bruke kulturtilbud og kulturdeltakelse som en utviklingskraft for<br />
styrket livskvalitet, og i arbeidet med lokal og regional<br />
identitetsbygging<br />
2.4.4.5 Likestilling<br />
Likestilling handler om en forståelse av å fremme deltakelse, påvirkning<br />
og like muligheter for alle. Erfaring viser at det fortsatt er behov for tiltak<br />
for å utvikle Nord-Trøndelag til en attraktiv region for alle. En viktig del av<br />
dette er å engasjere både kvinner og menn i utviklingsprosesser og<br />
prosjekter. Kravet om kjønnsbalansert deltakelse i alle prosesser er et<br />
viktig redskap for å påvirke dette arbeidet. (se også kap. 1.5)<br />
Fylkestinget vedtok i desember 2008 en Strategi for likestilling og<br />
mangfold i Nord-Trøndelag. Satsingsområdene i strategien er oppvekst,<br />
arbeidsliv, medvirkning og bolyst. Det er nedsatt en styringsgruppe for<br />
oppfølging av strategien, ledet av fylkesråd for kultur og med<br />
representanter fra fylkesmannen, KS og fylkes<strong>kommune</strong>n.<br />
Strategier/oppfølgingspunkter:<br />
• Oppfølging av Strategi for likestilling og mangfold<br />
2.4.5. Prinsipper for bruken av virkemidler<br />
Virkemidlene i programmet skal gå til prosjekter som samsvarer med<br />
programmets prioriterte mål og strategier. Virkemidlene skal også brukes<br />
til å følge opp allerede pågående prosjekter. (se vedlegg 1) Midlene skal<br />
ikke gå til drift.<br />
Når det gjelder prosjektene som fylkes<strong>kommune</strong>n bevilger støtte til<br />
(omfatter altså ikke de midlene som Innovasjon Norge, m.fl. får til<br />
forvaltning) ønsker fylkes<strong>kommune</strong>n å rendyrke det tilretteleggende<br />
perspektivet.<br />
Det skal som hovedregel være en næringsmessig begrunnelse når<br />
fylkes<strong>kommune</strong>n deltar i finansieringen av prosjekter gjennom<br />
programmet<br />
Det må kunne sannsynliggjøres at prosjekter som får støtte har en<br />
åpenbar positiv samfunnsøkonomisk virkning og bidrar positivt til å<br />
oppfylle fylkesplanens mål og fylkesrådets politikk jfr. også fylkesrådets<br />
politiske plattform.<br />
Prosjekter må synliggjøre en regional effekt. Det vil si at prosjektene må<br />
ha virkning utover for eksempel en <strong>kommune</strong>. Også i prosjekter som<br />
omsøkes fra enkelt<strong>kommune</strong>r vil det bli lagt vekt på det regionale<br />
perspektivet.<br />
Det er anledning til å bruke midlene i programmet til samfinansiering med<br />
andre aktører, både private og offentlige. Omfanget av egenfinansiering<br />
fra prosjekthaver og/eller medfinansiering fra andre offentlige eller private<br />
aktører er en nyttig indikasjon på prosjektets samfunnsmessige verdi.<br />
Egenfinansiering kan være både i form av tid og penger.<br />
23
24<br />
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
Det bør normalt ikke gis høyere støttesats enn 50 prosent av prosjektets<br />
kapitalbehov.<br />
Tiltak rettet mot kvinner og ungdom skal prioriteres. For slike prosjekter<br />
kan støttesatsen være inntil 75 prosent.<br />
2.5. Regional satsing Indre Namdal<br />
Fylkesdelplan for Indre Namdal ble vedtatt 18.2.2009. Planen ble fulgt<br />
opp med et handlingsprogram hvor det framgår behov for styrking av<br />
utviklingsarbeidet for å <strong>møte</strong> de spesielle utfordringene regionen har<br />
knytta til nærings- og samfunnsutvikling, bolyst og opprettholdelse av<br />
folketall.<br />
Operasjonaliseringen av fylkesdelplanen krever en tung satsing og<br />
ekstraordinær virkemiddelbruk i Indre Namdal. Fylkes<strong>kommune</strong>n vil<br />
avsette en egen økonomisk ramme til dette. Omfang, innretning og<br />
organisering av satsingen utvikles årlig i partnerskap med Indre Namdal<br />
Regionråd.<br />
2.6. Regional satsing i kyst<strong>kommune</strong>ne i Namdal<br />
I forbindelse med tildelingen av laksekonsesjoner overfører Fiskeri- og<br />
kystdepartementet en andel av laksekonsesjonsmidlene til<br />
fylkes<strong>kommune</strong>ne til fri bruk innen fylkes<strong>kommune</strong>ns<br />
virksomhetsområder. Det foreslås at midlene avsettes som<br />
”kystutviklingsmidler” innen Regionalt Utviklingsprogram, og med<br />
disposisjon over flere år.<br />
Prinsipper for bruk av midlene:<br />
-nærings- og samfunnsutvikling i kyst<strong>kommune</strong>ne<br />
-næringsutviklingstenking innen marin sektor<br />
-oppfølging av Marin Strategiplan Trøndelag<br />
-FoU-aktiviteter knytta til fiskeri- og havbruk/kyst<strong>kommune</strong>ne<br />
-lokal og regional veilednings- og forvaltningskompetanse innen fiskeri<br />
og havbruk<br />
Omfang, innretning og organisering av satsingen utvikles årlig i<br />
partnerskap med berørte <strong>kommune</strong>r.
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
3. Utviklingsområder med egne økonomiske<br />
rammer<br />
I dette kapitlet omtales en rekke satsinger der fylkes<strong>kommune</strong>n overfører<br />
midler til andre aktører for oppfølging av spesielle områder av<br />
utviklingsarbeidet. Disse satsingene er en viktig del av fylkes<strong>kommune</strong>ns<br />
partnerskapsarbeid og fylkes<strong>kommune</strong>n har, i tillegg til<br />
finansieringsrollen, også viktige roller i oppfølgingen.<br />
De politiske og strategiske føringene i RUP 2010 gjelder også for<br />
oppfølging av disse områdene og forvaltningen av virkemidlene. (se<br />
spesielt kapitlene 1.1, 2.2 og 2.4)<br />
For å ivareta kjønnsperspektivet, er det viktig at beslutningsorganene hos<br />
forvalterne av virkemidlene har en sammensetning som ivaretar dette.<br />
3.1 Bedriftsutvikling – Innovasjon Norge<br />
Innovasjon Norge (IN) er en stor organisasjon med kontorer i alle fylker<br />
og mer enn 30 land. Kontoret i Nord-Trøndelag er det redskap<br />
fylkes<strong>kommune</strong>n benytter i det bedriftsrettede arbeidet. Fylkes<strong>kommune</strong>n<br />
overførte i 2009 55 mill. kroner til bedriftsutvikling og 2,75 mill. kroner til<br />
regional transportstøtte. IN sine tjenester er:<br />
Finansiering – IN Nord-Trøndelag disponerer lån og tilskudd til<br />
bedriftsprosjekter. Dette er nasjonale midler og<br />
landbruksvirkemidler i tillegg til bevilgningene gjennom RUP og<br />
utgjorde i 2009 620 mill. kroner. Kontoret håndterer en<br />
låneportefølje på om lag 500 mill. kroner.<br />
Kompetanse - eksempler på kompetansetiltak er FRAM som skal<br />
tilføre bedriftene strategi- og ledelseskompetanse,<br />
etablereropplæring, Fyrtårn som er et utviklingsprogram for<br />
kvinnelige bedriftsledere og Alkymisten som er et<br />
etablererprogram for ungdom.<br />
Rådgivningstjenester - bl.a. internasjonal markedsjekk,<br />
internasjonal markedsanalyse, handelsteknisk rådgivning,<br />
designrådgivning og råd om beskyttelse av produkter og<br />
immaterielle rettigheter.<br />
Nettverkstjenester – for eksempel arbeid i omstillingsområder og<br />
med flerbedriftsprosjekter som Bedriftsnettverk og Arenaprogrammet.<br />
Profileringstjenester – tiltak for å synliggjøre Norge og norsk<br />
næringsliv i Norge og utlandet..<br />
IN vil i 2010 videreføre et nært samarbeid med det regionale<br />
partnerskapet. Samarbeidet med <strong>kommune</strong>ne videreutvikles slik at<br />
tjenestene er koordinert og bedriftene får best mulig service. Som tidligere<br />
vil ungdom og kvinner være spesielle fokusområder i Innovasjon Norges<br />
arbeid.<br />
25
26<br />
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
IN’ arbeidsområder er:<br />
• Entreprenørskap<br />
• Vekst i bedrifter<br />
• Innovasjonsmiljøer<br />
INs prioriterte bransjesatsinger i Nord-Trøndelag i 2010 er:<br />
• Landbruk<br />
• Reiseliv<br />
• Kultur- og opplevelsesnæringene<br />
• Energi og miljø<br />
• Sjømatnæringen<br />
Fylkes<strong>kommune</strong>n vil i 2010 overføre 51 mill. kroner av<br />
distriktsutviklingsmidlene og 1 mill. kroner fra fylkes<strong>kommune</strong>ns<br />
utviklingsmidler til Innovasjon Norge til bedriftsutvikling, og 2 750 000<br />
kroner til transportstøtte.<br />
Innen rammen for bedriftsutvikling bes IN om å videreføre satsingen på<br />
prosjekter innen kulturnæringer. Omfanget på en slik satsing bør være på<br />
2 mill. kroner. Det er viktig at dette arbeidet skjer i tett samarbeid mellom<br />
nærings- og kulturområdet.<br />
Bedriftsutviklingsrammen skal også gi rom for å videreføre ordningen<br />
med støtte til små, nyetablerte vekstforetak (Ny Vekst) innen en ramme<br />
på 6,7 mill. kroner, og behovet for nyskapingsmidler i <strong>kommune</strong>r utenfor<br />
det distriktspolitiske virkeområdet (Levanger og Stjørdal).<br />
Innovasjon Norge avsetter en egen ramme for etablererstipend.<br />
Innovasjon Norge disponerer også fra fylkes<strong>kommune</strong>ns ramme på lån<br />
og aksjekapital fra Regionalt Utviklingsfond.<br />
3.2 Samarbeid med andre regioner<br />
3.2.1 Territorielt samarbeid (Interreg)<br />
Interreg inngår som et av målene for regional utvikling i EU - Mål 3.<br />
”Territorielt samarbeid”. Gjeldende interregprogram går fra 2007-2013.<br />
Fylkes<strong>kommune</strong>n har positive erfaringer med samarbeidet Trøndelag –<br />
Jämtland og deltar i det nye Interreg IVA (Sverige/Norge) som kom i gang<br />
i 2008. I Statsbudsjettet for 2010 er det avsatt 5 490 000 kroner til Nord-<br />
Trøndelag som statens bidrag til gjennomføring av programmet.<br />
Den sørsamiske interregsatsingen er nå lagt til Interreg IVA NORDprogrammet<br />
og Nord-Trøndelag fylkes<strong>kommune</strong> har sekretariatet for<br />
dette.<br />
Innen Mål 3 Territorielt samarbeid inngår også de transnasjonale<br />
programmene for Østersjøen, Nordsjøen og Nordlig Periferi (Interreg IVB)<br />
samt et interregionalt program(Interreg IVC). I statsbudsjettet er det satt<br />
av egne midler til disse satsingene og Nord-Trøndelag kan delta i dem<br />
dersom det fremskaffes regional medfinansiering.
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
Program er utarbeidet for de ulike interregprogrammene og<br />
fylkes<strong>kommune</strong>n medfinansierer prosjekt med midler avsatt i RUP. Man<br />
kan også stimulere til deltakelse i andre EU-programmer innen disse<br />
midlene.<br />
Det er så langt satt i gang mange prosjekt som fylkes<strong>kommune</strong>n er<br />
medfinansiør på innen interreg, dog med mindre behov for<br />
medfinansiering fra fylkes<strong>kommune</strong>n enn anslått. For 2010 vurderes det å<br />
ikke være behov for ytterligere bevilgning til regional medfinansiering over<br />
RUP.<br />
3.2.2 Samhandling i Trøndelag<br />
Det er enighet i Trøndelag om å videreføre samhandlingen på sentrale<br />
utviklingsområder.<br />
Felles fylkesplan er grunnlaget for samhandlingsprogrammet og et<br />
hovedmål for programmet er at satsingen skal bidra til en balansert<br />
utvikling i hele Trøndelag. Det er pekt på 3 kriterier som grunnlag for valg<br />
av satsinger:<br />
• Det må gjøre en forskjell at hele regionene står samlet om det.<br />
• Det må finnes ressurser å sette inn<br />
• Det må være en sjanse for å lykkes<br />
Trondheim har det siste året tona ned sin rolle i trøndelagssamarbeidet,<br />
og retta større oppmerksomhet mot samarbeidet i Trondheimsregionen.<br />
På flere områder kan det vises til klare positive resultater av<br />
samhandlingen, dette gjelder bl.a. det internasjonale arbeidet,<br />
innovasjonsarbeidet, reiselivssatsingen og arbeidet med å utvikle<br />
kulturnæringene. Også innen viktige tjenesteområder som for eksempel<br />
helse kan det vises til positive resultat bl.a. bidro et samlet trykk fra<br />
regionen til å rette opp skjevfordelingen mellom de ulike helseregionene,<br />
noe som tilførte regionen betydelige ressurser.<br />
Det vises for øvrig til Felles fylkesplan 2009-2012 og<br />
Samhandlingsprogram 2010.<br />
3.2.3 Landsdelsutvalget for Nord-Norge og Nord-Trøndelag (LU)<br />
Landsdelsutvalget for Nord-Norge og Nord-Trøndelag (LU) er et<br />
regionalpolitisk samarbeidsorgan for de fire nordligste fylkene. LU er<br />
fylkes<strong>kommune</strong>nes felles apparat for de oppgaver hvor felleskap i nord er<br />
hensiktsmessig. I noen sammenhenger kan det også være aktuelt med<br />
felles samarbeid i hele ”det nordenfjeldske Norge”. I enkelte saker har det<br />
også vært samarbeid med øvrige landsdelssamarbeid, for eksempel<br />
Vestlandssamarbeidet, om Kystskogmeldingen og Hurtigruten.<br />
Fylkestinget vedtok i juni 2007 å slutte seg til Landsdelsutvalgets program<br />
for perioden 2008-2011. Programmet har tre hovedarbeidsfelt:<br />
27
28<br />
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
• Regionalpolitikk, samferdsel og nordområdene<br />
• Næringspolitikk og rammebetingelser<br />
• Internasjonale arbeidsoppgaver og samarbeid<br />
I 2009 har LU-samarbeidet vært nyttig for Nord-Trøndelag på flere<br />
områder. Her kan nevnes:<br />
• Kystskogbruket, oppfølging av kystskogmeldingen<br />
• LUs utviklingsarbeid knyttet til inntektssystemet<br />
• Et bredt utredningsarbeid om LU-fisk, og LU-Fisk utvalg er<br />
opprettet for å øke fokus på fiskeri/havbrukspolitikken i Nord-<br />
Norge<br />
• I reiselivssammenheng har LU signalisert at de ønsker å bidra til å<br />
gjennomføre Reiselivsstrategi for Trøndelag<br />
• Arbeidet med felles innspill til NTP 2010-2019 og arbeid med<br />
rammevilkår for Hurtigruten er videreført<br />
• I mai 2009 ble det arrangert konferanse i Bodø med fokus på<br />
mulighetene på marin sektor i Nord-Norge<br />
• I mars 2009 vedtok LU å styrke arbeidet med tilrettelegging for<br />
fornybar energiproduksjon i landsdelen på et overordnet nivå. I<br />
LUs <strong>møte</strong> i november 09 legges det fram en oversikt over status<br />
og hva det jobbes med i de ulike fylkene innenfor området. Det vil<br />
også bli vurdert nye samarbeidstiltak.<br />
For 2010 foreslås bevilgningen til LU videreført med 3 mill. kroner.<br />
3.3 Omstillings<strong>kommune</strong>r<br />
Dersom ekstraordinære utfordringer knytta til nedleggelser av<br />
næringsvirksomhet oppstår i en <strong>kommune</strong>, kan denne søke om status<br />
som omstillings<strong>kommune</strong>. Både <strong>kommune</strong>n selv, fylkes<strong>kommune</strong>n,<br />
Innovasjon Norge og staten har ulike ansvar i en slik situasjon. Dersom<br />
<strong>kommune</strong>n oppnår status som omstillings<strong>kommune</strong> har de samme<br />
aktørene et langsiktig oppfølgingsansvar.<br />
Meråker <strong>kommune</strong> fikk i 2007 status som omstillings<strong>kommune</strong> som følge<br />
av at Elkem la ned smelteverksdrifta i Kopperå. (”Statlig ekstrainnsats i<br />
omstillingsområder”) Fylkes<strong>kommune</strong>n fikk tilført 25 mill. kroner ved<br />
behandlingen av revidert nasjonalbudsjett 2007. I omstillingsperioden<br />
forventer staten at fylkes<strong>kommune</strong>n tilfører <strong>kommune</strong>n en ekstrainnsats<br />
på 11 mill. kroner, slik at samla støtte fra stat/fylkes<strong>kommune</strong> vil ligge på<br />
36 mill. kroner i de årene omstillingsprogrammet går.<br />
Omstillingsleder ble ansatt høsten 2008 og prosjektet gjennomføres nå i<br />
nært samarbeid med Proneo AS. På denne måten får en også dratt nytte<br />
av partnerskapets erfaringer fra tidligere omstillingsprosesser i fylket.<br />
Det avsettes 3 380 000 kroner av den statlige rammen og 1 900 000<br />
kroner fra fylkes<strong>kommune</strong>n til dette arbeidet i 2010.<br />
Nærøy <strong>kommune</strong> har i løpet av de siste årene mistet et betydelig antall<br />
arbeidsplasser, bl.a. innen fiskeindustri. I 2007/2008 ble også meieriet på<br />
Kolvereid nedlagt, samtidig som verftsindustrien opplever store
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
utfordringer knytta til finanskrisen. Som en følge av dette har <strong>kommune</strong>n,<br />
i samarbeid med nabo<strong>kommune</strong>ne Leka og <strong>Vikna</strong>, og med støtte fra<br />
fylkes<strong>kommune</strong>n, søkt staten om omstillingsstatus. I Statsbudsjettet for<br />
2010 har fylkes<strong>kommune</strong>n fått tildelt ekstramidler for å følge opp dette<br />
prosjektet. Det gir grunnlag for en omstillingssatsing på totalt 6 mill.<br />
kroner, hvor <strong>kommune</strong>ne er utfordret til å gå inn med 1,5 mill. kroner.<br />
Snåsa <strong>kommune</strong> opplevde en spesiell utfordring da Øverbygg gikk<br />
konkurs i 2008. Som en følge av dette ble det i 2009 etablert et toårig<br />
omstillingsprosjekt med mål om å få etablert ny næringsvirksomhet i<br />
<strong>kommune</strong>n. Prosjektet er fullfinansiert for toårsperioden, og satsingen<br />
følges opp av aktørene også i 2010.<br />
Innovasjon Norge har sammen med fylkes<strong>kommune</strong>n en faglig<br />
oppfølgingsrolle opp mot disse <strong>kommune</strong>ne.<br />
Verdal gjennomførte fra 2002 et nyskapings- og utviklingsprosjekt der<br />
målet bl.a. var å skape en mer robust næringsstruktur og et næringsliv<br />
som i mindre grad var avhengig av utviklingen ved Aker Verdal. I tillegg<br />
tok prosjektet tak i en del andre grunnleggende utfordringer i<br />
Verdalssamfunnet bl.a. gjennom en relativt tung satsing på kultur/bolyst.<br />
Etter 6 år var resultatet 250 nye arbeidsplasser, et levende sentrum og<br />
stor aktivitet, optimisme og tro på framtida både blant politikere,<br />
næringsliv. Industriområdet Ørin har gått fra å være dominert av én<br />
hjørnesteinsbedrift til å bli et hjørnesteinsmiljø.<br />
Ved årsskiftet 2009/10 er situasjonen igjen dramatisk for<br />
Verdalssamfunnet. Finanskrisen har resultert i en avventende holdning til<br />
å investere på sokkelen, noe som har ført til at Aker Verdal for tiden er<br />
uten oppdrag. Dette har konsekvenser for hele Innherred. I tillegg er det<br />
stor usikkerhet mht. GE Energys framtidige planer om produksjon av<br />
offshore vindmøller - her er det tatt kontakt fra politisk nivå i <strong>kommune</strong>n<br />
med tanke på å legge til rette for slik industri i Verdal. I denne situasjonen<br />
er det viktig at det etableres en lokal/regional beredskap for å <strong>møte</strong><br />
utfordringene, men også mulighetene som ligger her. I et slikt arbeid er<br />
det viktig at både <strong>kommune</strong>n, fylkes<strong>kommune</strong>n og staten bidrar. (se også<br />
kap. 2.3). Rammen som er avsatt til omstilling gir også rom for oppfølging<br />
av den spesielle situasjonen i Verdal.<br />
3.4 De videregående skolene som utviklingsaktør<br />
Våre videregående skoler har en viktig rolle for å nå de vedtatte politiske<br />
målsettingene i Nord-Trøndelag. Skolenes rolle som regional<br />
utviklingsaktør er først og fremst forankret i deres primære oppgave, som<br />
er å utdanne flest mulig ungdommer på best mulig måte og med best<br />
mulig resultat. I tillegg skal skolene være kompetanseleverandører til<br />
voksne og bidra til lokal utvikling og samhandling. I den grad skolene skal<br />
involveres i satsinger som går ut over sine primære oppgaver, må dette<br />
begrunnes i at engasjementet innebærer en kompetanseheving som vil<br />
øke kvaliteten på primærtjenestene.<br />
Det er de siste årene bevilget 3 mill. kroner årlig for å styrke det<br />
operative utviklingsarbeidet ved skolene. Bakgrunnen er at skolene har<br />
29
30<br />
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
ulike forutsetninger og ulikt finansielt grunnlag for å ivareta rollen som<br />
regional utviklingsaktør. Bevilgningen er gitt gjennom Regionalt<br />
Utviklingsprogram, men utenfor programmets gjeldende prinsipper for<br />
bruken av virkemidler (se s. 23). Grunnbevilgningen på 3 mill. kroner<br />
videreføres i 2010. Utover dette konkurrerer skolene på lik linje med<br />
andre utviklingsaktører om midler til prosjekter.<br />
Det etterlyses en klarere kopling mellom den enkelte skoles faginnretning<br />
og innretningen på utviklingsrollen, samtidig som koplingen til det lokale<br />
næringslivets utfordringer må bli tydeligere. Dette vil derfor være en viktig<br />
del av beslutningsgrunnlaget når skolene søker utviklingsmidler.<br />
3.5 Kommunalt tiltaksarbeid<br />
Kommunene er førstelinjetjeneste i tiltaksarbeidet. Kommunene er<br />
nærmest det lokale næringslivet og lokalsamfunnet og har dermed en<br />
viktig funksjon som samarbeidspartner, veileder, samt å ivareta kontakt-<br />
og være døråpner opp mot regionalt nivå. Et viktig element i dette<br />
arbeidet er forvaltning av midler til regional utvikling på lokalt nivå.<br />
Ut fra tilbakemeldinger fra <strong>møte</strong>ne med aktørene ble det i 2009<br />
konkludert med at ordningen med fond oppfattes som et svært viktig<br />
virkemiddel for utviklingsarbeidet i egen <strong>kommune</strong>/region. Mye tyder på at<br />
de som har felles fond oppnår en tilleggseffekt gjennom samarbeidet,<br />
men at det også er viktig for de fleste <strong>kommune</strong>ne å ha mulighet for å<br />
disponere deler av fondet selv. Dette gjelder ikke minst muligheten for et<br />
lokalpolitisk engasjement i næringsutviklingsarbeidet.<br />
For 2009 ble det foreslått en ny modell for fordeling av fond. For å sikre<br />
forutsigbarheten, videreføres denne modellen også i 2010. Midler<br />
øremerket i statsbudsjettet til kommunale fond, 15 790 000 kroner,<br />
fordeles etter de distriktspolitiske sonene som gjelder for statlige<br />
virkemidler.<br />
I sone IV (Leka, <strong>Vikna</strong>, Nærøy, Namsskogan, Røyrvik, Lierne, Høylandet,<br />
Grong, Snåsa, Fosnes, Overhalla, Namsos, Namdalseid, Flatanger,<br />
Verran, Mosvik, Meråker) får hver <strong>kommune</strong> 683 000 kroner som<br />
grunnbeløp til kommunalt fond.<br />
I sone III (Leksvik, Inderøy, Steinkjer, Verdal, Frosta) får hver <strong>kommune</strong><br />
623 000 kroner som grunnbeløp til kommunalt fond.<br />
I sone II (Levanger) får <strong>kommune</strong>n 557 000 kroner som grunnbeløp.<br />
I sone I (Stjørdal) får <strong>kommune</strong>n 507 000 kroner som grunnbeløp. Dette<br />
beløpet tas av fylkes<strong>kommune</strong>ns eget fond.<br />
Regionalt samarbeid er ønsket i Nord-Trøndelag. Erfaringene viser også<br />
at samarbeid gjennom regionale fond har gitt positive ringvirkninger. For å<br />
stimulere til fortsatt regionalt samarbeid, legges det derfor ut 75 000<br />
kroner pr <strong>kommune</strong>, dersom <strong>kommune</strong>ne legger inn minimum 75 % av<br />
de kommunale fondene i et felles regionalt fond. I samarbeidsregioner
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
hvor <strong>kommune</strong>ne har ulik distriktspolitisk status (og dermed ulike beløp i<br />
fond) legges det minste fondet til grunn for 75%-regelen.<br />
Total avsetning til kommunale/regionale fond vil utgjøre maksimalt<br />
17 440 000 kroner, hvorav 15 790 000 kroner til kommunale fond og<br />
1 650 000 kroner i ekstra påplussing til regionale fond (22 <strong>kommune</strong>r<br />
fordi Flatanger og Frosta ønsker egne fond i 2010.).<br />
Det vil bli utarbeidet egne partnerskapsavtaler med de enkelte fondene.<br />
Partnerskapsavtalene vil også inneholde et forpliktende samarbeid<br />
mellom fylkes<strong>kommune</strong>n og <strong>kommune</strong>ne om oppfølging av Regionalt<br />
Utviklingsprogram.<br />
Saksbehandling for de kommunale og regionale fondene på bedriftssaker<br />
skjer i dag uten særlig kontakt med Innovasjon Norge. Samtidig jobber<br />
Innovasjon Norge med etableringer hvor den lokale innsikten er av stor<br />
betydning for konklusjonen i saken, men hvor det i dag ikke skjer noen<br />
særlig medvirkning fra det kommunale nivået. Fylkes<strong>kommune</strong>n har<br />
avtaler med alle <strong>kommune</strong>ne om fond og Innovasjon Norge har avtaler<br />
om nærmere samarbeid med 11 <strong>kommune</strong>r. Det skulle derfor ligge til<br />
rette for en bedre arbeidsdeling mellom <strong>kommune</strong>ne og Innovasjon<br />
Norge. Kommunene bør ha et utvidet ansvar for alle saker som krever<br />
lokal innsikt og for prosjekter som har et lokalt marked, slik dette prøves<br />
ut gjennom avtalen med Steinkjer <strong>kommune</strong>. På den annen side bør<br />
Innovasjon Norge ha ansvar helt fra starten i saker for potensielle<br />
vekstetablerere og for innovasjonsprosjekter på nasjonalt og<br />
internasjonalt nivå.<br />
3.6 Sørsamisk språk, næring og kultur<br />
Det samiske bosettingsområdet omfatter området fra østspissen av<br />
Kolahalvøya i Russland til Engerdal i Norge og Idre i Sverige. Som del av<br />
en til dels internasjonal samisk kultur, har Nord-Trøndelag også en<br />
sørsamisk befolkningsgruppe. Tradisjonelt er den sørsamiske kulturen<br />
sterkt knyttet til næringsutøvelse og reindriften har derfor utviklet seg til å<br />
være hovedbærer av denne kulturen. Reindriften bidrar bl.a. til at<br />
sørsamisk språk, naturkunnskap, sosiale nettverk og slektsrelasjoner<br />
holdes i hevd.<br />
Høgskolen i Nord-Trøndelag har den nasjonale rollen innen høyere<br />
utdanning når det gjelder sørsamisk språk og kultur. Grong videregående<br />
skole har ansvar for videregående opplæring i Nord-Trøndelag. Her er det<br />
viktig med involvering i de nettverkene som fungerer.<br />
I Regionalt Utviklingsprogram for 2008 og 2009 ble det avsatt 500.000<br />
kroner til å utvikle en egen satsing for å utvikle sørsamisk næring og<br />
kultur. I tillegg bevilger Sametinget hvert år en egen pott på 1.2 mill.<br />
kroner til fylkes<strong>kommune</strong>n og 3 mill. kroner til Snåsa <strong>kommune</strong> for å<br />
skape funksjonell tospråklighet og synliggjøring av sørsamisk språk og<br />
kultur. NAV i Nord-Trøndelag arbeider for å utvikle Snåsa som et<br />
kompetansesenter for sine tjenester i det sørsamiske området.<br />
31
32<br />
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
Disse satsingene videreutvikles i 2010 i partnerskap med det sørsamiske<br />
miljøet i fylket, og for å sikre en god dialog med det sørsamiske miljøet er<br />
det opprettet et eget Kontaktforum for samiske saker i NT. Dette<br />
kontaktforumet vil også være en viktig premissgiver for utviklingen av<br />
denne satsingen.<br />
Til sammen representerer dette en betydelig satsing på sørsamisk språk,<br />
næring og kultur og det avsettes samlet 1.7 mill. kroner i 2010 til dette<br />
arbeidet.<br />
Det vises for øvrig til kap. 3.2.1 ”Territorialt samarbeid”/Interreg som også<br />
inneholder en egen sørsamisk satsing.<br />
For 2010 er Regionalt Utviklingsprogram for første gang i sin helhet<br />
oversatt til sør-samisk og kan lastes ned fra www.ntfk.no.<br />
3.7 Kompensasjonsmidler for differensiert arbeidsgiveravgift<br />
I 2007 ble differensiert arbeidsgiveravgift (RDA) gjeninnført i Nord-<br />
Trøndelag. Bortsett fra Leksvik og Frosta, fikk alle <strong>kommune</strong>ne i vårt fylke<br />
tilbake ordningen på samme nivå som tidligere. I Statsbudsjettet er det<br />
lagt opp til at fylkes<strong>kommune</strong>ne får tildelt midler over kap. 551 post 61 for<br />
en ekstrainnsats i <strong>kommune</strong>r med bedrifter som ikke fikk tilbake<br />
ordningen. Ordningen er todelt;<br />
Den ene delen er en direktekompensasjon til bedrifter i <strong>kommune</strong>r for å<br />
kompenseres for økte kostnader. I og med at de aller fleste <strong>kommune</strong>ne i<br />
Nord-Trøndelag har fått tilbake ordningen, vil dette for framtida<br />
sannsynligvis bli beskjedne beløp for Nord-Trøndelag (i 2009 1.1 mill.<br />
kroner). Midler som tilflyter fylket innenfor denne ordningen vil bli fordelt i<br />
samarbeid med berørte <strong>kommune</strong>r.<br />
Den andre delen er en bevilgning som har sitt opphav i endringer i<br />
beregningsgrunnlaget for kompensasjon. I 2009 førte dette til at Nord-<br />
Trøndelag fikk tildelt en ekstrapott på 6.1 mill. kroner øremerket til<br />
utbygging av breiband og annen infrastruktur. (se også kap. 2.4.3 om<br />
kommunikasjoner/infrastruktur som beskriver denne ordningen)<br />
Det er klart at denne ordningen videreføres i 2010, men fordelingen og<br />
detaljene i ordningen vil ikke være klare før våren 2010.<br />
I tillegg til disse to ordningene forvaltet fylkes<strong>kommune</strong>n også 3.7 mill.<br />
kroner i rentemidler som hadde sitt opphav i RDA-midlene for perioden<br />
2004-2006. Disse midlene var tilgjengelige for næringslivet i alle<br />
<strong>kommune</strong>ne som fikk merkostnader i denne perioden. For 2010 vil det<br />
være cirka 800 000 kroner til fordeling.
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
4. Oversikt over fylkeskommunale utviklingsmidler 2010<br />
Tilgjengelige virkemidler i 2010:<br />
KRD Utviklingsmidler (kap 551) 102 450 000<br />
KRD Interregmidler sentralt (kap 551) 5 490 000<br />
KRD ekstrainnsats omstilling (Meråker, fond) 3 380 000<br />
Fiskeri- og kystdepartementet *6 000 000<br />
Sametinget – tospråklighetsmidler 1 200 000<br />
FK Fylkeskommunale utv. midler 25 560 000<br />
FK Friluftsmidler 283 000<br />
FK Utviklingsmidler skolene 3 000 000<br />
SUM nye midler 147 363 000<br />
Ev. Restmidler 2009<br />
Buffer * 0<br />
Samlet RUP-pott 2010 147 363 000<br />
*) Andel av Fiskeri- og kystdepartementets tildeling på totalt 21 mill. kroner,<br />
hvorav 6 mill. kroner disponeres i 2010<br />
Fordeling av virkemidler i RUP 2010 (**Summene på satsingsområder RUP er indikative rammer)<br />
Oppfølging av innsatsområdene i RUP (NTFK)** 50 203 000<br />
Verdiskaping og kompetanse 23 703 000<br />
Bærekraftig utnyttelse av naturressursene 6 500 000<br />
Kommunikasjoner/infrastruktur 10 000 000<br />
Livskvalitet 10 000 000<br />
Innovasjon Norge 54 750 000<br />
Transportstøtte 2 750 000<br />
Distriktsmidler inkl Ny Vekst, utviklingsmidler 52 000 000<br />
Sørsamisk språk, næring og kultur 1 700 000<br />
Kommunale/regionale fond 17 440 000<br />
Interreg (inkl. IR-midler 5.49 mill) 5 490 000<br />
Landsdelsutvalget 3 000 000<br />
Omstillings<strong>kommune</strong>r 11 780 000<br />
Skolene som utviklingsaktør 3 000 000<br />
Fordelte midler RUP 2010 147 363 000<br />
Avsetning som buffer (store prosjekt) 0<br />
SUM UTVIKLINGSINNSATS 147 363 000<br />
33
34<br />
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
Vedlegg 1:<br />
Satsinger og flerårige prosjekter i 2010<br />
Under satsingsområdene er satt opp en rekke pågående satsinger/ prosjekter som følges<br />
opp i 2010. Dette er i hovedsak prosjekter som allerede er igangsatt eller vedtatt gjennom<br />
tidligere program. Det er imidlertid viktig at prosjekteierne følger opp dette opp mot<br />
virkemiddelaktørene, i mange tilfeller gjennom oppdaterte søknader.<br />
Selv om mange satsinger/prosjekter er i gang og legger beslag på betydelige deler av de<br />
økonomiske virkemidlene, vil det være rom for flere nye prosjekter innen de<br />
satsingsområdene som vedtas gjennom RUP 2010. I tillegg til føringene fra Fylkesplanen og<br />
fylkesrådets plattform anviser programmet også noen konkrete retninger på tema<br />
partnerskapet ser som aktuelle prosjektområder i 2010.<br />
I kapitlene 2.2 og 2.4 er satsingsområdene i RUP 2010 beskrevet, samtidig som det er satt<br />
opp økonomiske rammer for de ulike områdene. Disse rammene er å oppfatte som<br />
indikative, i den forstand at det er etablert praksis for å flytte midler mellom<br />
satsingsområdene dersom det viser seg at behovet for midler avviker betydelig i forhold til<br />
den budsjetterte rammen i den ene eller den andre retning. Innenfor disse rammene skal<br />
både pågående/vedtatte prosjekter, samt nye initiativ/søknader følges opp.<br />
En del av prosjektene som nevnes er ferdig finansiert, men videreføres i 2010. Disse vil være<br />
i en viktig fase gjennom at arbeidet avsluttes eller at det avdekkes behov for videreføring for<br />
å sikre ønskede resultater. Videre nevnes også endel satsinger/prosjekter av mer<br />
administrativ karakter. Uansett er det i disse tilfeller viktig med fokus og oppfølging i<br />
partnerskapet også i 2010. De viktigste prosjektene er nevnt i tabellene under<br />
satsingsområdene. I tabellene er også gitt korte stikkordsmessig kommentarer til<br />
prosjektinnhold og sammensetning av partnerskapene.<br />
Forkortelser som er brukt i tabellene:<br />
DN Direktoratet for naturforvaltning<br />
FDIR Fiskeridirektoratet<br />
FMLA fylkesmannens landbruksavdeling<br />
FMNT Fylkesmannen i Nord-Trøndelag<br />
FMST Fylkesmannen i Sør-Trøndelag<br />
HiNT Høgskolen i Nord-Trøndelag<br />
HiST Høgskolen i Sør-Trøndelag<br />
IN Innovasjon Norge<br />
LMD Landbruks- og matdepartementet<br />
LU Landsdelsutvalget for Nord-Norge og Nord-Trøndelag<br />
MD Miljøverndepartementet<br />
NGU Norges Geologiske undersøkelse<br />
NTBUR Nord-Trøndelag barne og ungdomsråd<br />
NTFK Nord-Trøndelag fylkes<strong>kommune</strong><br />
RA Riksantikvaren<br />
STFK Sør-Trøndelag fylkes<strong>kommune</strong>
Verdiskaping og kompetanse<br />
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
– satsinger og flerårige prosjekter som videreføres, planlegges/vurderes i 2010<br />
Prosjekt Partnerskap Kommentar<br />
Midt-Norsk Filmfond<br />
Trondheim <strong>kommune</strong><br />
NTFK, STFK<br />
Videreføring etter evaluering<br />
Kompetansenav innenfor<br />
Kunstnerorganisasjoner, NTFK Oppfølging av plan for profesjonell<br />
kunstbasert næringsvirksomhet<br />
kunst for å øke verdiskapingen<br />
innenfor kunstbasert virksomhet<br />
Kunstneriske produksjoner/utvikling Kommunene, kulturorganisasjoner, Oppfølging av Plan for profesjonell<br />
av festivaler<br />
festivaler<br />
kunst<br />
Ungt Entreprenørskap Ungt Entreprenørskap, <strong>kommune</strong>r, Prosjekt rettet mot grunnskolen, vg<br />
NTFK, næringsliv, andre<br />
skoler og HiNT. Tilskudd 2009 ok.<br />
Arbeides med å legges til<br />
driftsbudsjettet 2010<br />
Innovasjonsselskapene i fylket NTFK, IN, Kommunene, SIVA. Omfatter satsingene på Innherred,<br />
Steinkjer, Namsos og i Leksvik.<br />
Samhandling med Sør-Trøndelag<br />
mtp oppfølging<br />
Inkubatorsatsing Bedrifter, IN, NTFK, SIVA, <strong>kommune</strong>ne Satsingene gjennomføres i<br />
tilknytning til<br />
innovasjonsselskapene<br />
Kompetanseutviklingsprogram for NTFK, IN, Ung Tiltakslyst, <strong>kommune</strong>ne Styrke ”ungdomskompetansen” i<br />
oppfølging av ungdom<br />
lokalt/regionalt tiltaksapparat. Ikke<br />
gjennomført. Fortsatt behov.<br />
”Arena Trøndelag” Sparebank1, IN, LO, NHO, NAV, Publikasjonen Arena Trøndelag –<br />
Trondheim <strong>kommune</strong>,<br />
tar pulsen på Trøndelags<br />
Næringsforeningen i Trondheim, NTFK, næringsliv/samfunnsliv. Evalueres<br />
STFK<br />
høsten 2009 før eventuell<br />
videreføring<br />
Profilmarkedsføring av Trøndelag Trøndelag Reiseliv AS, STFK, NTFK Årlig reiselivsmarkedsføring på<br />
norsk og internasjonalt marked<br />
Reiselivsstrategi for Trøndelag Kontaktforum Reiseliv Trøndelag Oppfølging av strategien.<br />
Finansiering av aktuelle prosjekter.<br />
Fyrtårnsstrategi for<br />
Kontaktforum Reiseliv Trøndelag Gjennomføre prosjekt både på<br />
reiselivsmarkedsføring av Trøndelag<br />
trøndersk og ”fyrtårnsnivå” for å<br />
skape innhold i fyrtårnsstrategien<br />
(for NT: Historiske Trøndelag og<br />
Kyst og kystkultur)<br />
Trøndersk Reiselivskonferanse Trøndelag Reiseliv AS, NHO Reiseliv Reiselivskonferanse som<br />
Midt-Norge, IN, NTFK. STFK<br />
arrangeres annethvert år, neste<br />
gang i 2010<br />
Sykkelturisme i Trøndelag Landsdelsutvalget, IN, NTFK, STFK, Igangsette et sykkelprosjekt i<br />
Trøndelag Reiseliv AS og aktuelle<br />
destinasjoner<br />
samarbeid med Landsdelsutvalget<br />
Huze Entreprenørskap Steinkjer <strong>kommune</strong>, NTFK 3-årig prosjekt med oppstart i 2007.<br />
Er i avslutningsfasen.<br />
Intro Innherred Bedrifter, Innherred Vekst, Steinkjer Videreføre traineeprosjekt på<br />
Næringsselskap, NTFK<br />
Innherred<br />
Utspring Bedrifter, FoU-miljø,<br />
Bedriftsutvikling i Verdal, Leksvik,<br />
virkemiddelapparatet<br />
Orkanger. Kopling mot FoU-miljø<br />
Laksefiske i Namsen Næringsaktører, FMNT, NTFK, IN, LMD Utvikle laksefiske som merkevare<br />
og spydspiss for internasjonalt<br />
opplevelsesmarked. Planlagt<br />
avsluttet ila 2010.<br />
Verdiskaping i trebransjen i<br />
Næringsorg., næringsaktører, NTFK, Utvikling av nye produkt fra<br />
Trøndelag<br />
STFK, IN i begge fylker<br />
trevirke. 2007-2009. Under<br />
avslutning i nåværende form.<br />
Utvikling av trebransjen søkes<br />
videreført gjennom nye<br />
arbeidsformer som kan involvere<br />
både aktører i ViT og nye aktører.<br />
Grønne helse- og velferdstjenester FMNT, IN, næringsaktører, NTFK Prosjektet er etablert i regi av<br />
Fylkesmannen. Arbeidet går videre<br />
i 2010 og 2011<br />
Grønn forskning Oi!, VRI Trøndelag, MR fylke, FM i Prosjektet er initiert i Tenkeloft<br />
trøndelagsfylkene og MR, SHP til felles Trøndersk Landbruk og fulgt opp av<br />
fylkesplan.<br />
Samarbeidsrådet for landbruket i<br />
Midt-Norge og andre parter.<br />
35
36<br />
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
FabLab Høylandet FMNT, IN, NTFK, næringsaktører og<br />
forskningsmiljø<br />
Kongsmos kalkfelt Høylandet <strong>kommune</strong>, Norkalsit AS,<br />
NTFK<br />
Virkemidler for regional innovasjon<br />
VRI<br />
FoU-miljøene, næringslivet, NTFK,<br />
STFK, IN i Trøndelag, Trondheim<br />
<strong>kommune</strong>, SIVA, NFR, Næringslivet<br />
Rock City, næring/utdanning Namsos <strong>kommune</strong>, HiNT, Olav Duun,<br />
IN, SIVA, NTFK, næringsliv<br />
Oppstart våren 2009.<br />
grunnfinansiert som<br />
Småsamfunnsprosjekt fra KRD og<br />
Fylkes<strong>kommune</strong>n. Aktuelle<br />
delprosjekt vil komme.<br />
Arealbruk og<br />
konsekvensvurderinger. Større<br />
planleggingsjobb på infrastruktur<br />
Ny satsing fra 2008. Satsingen går<br />
videre i 2010. Har tatt opp i seg<br />
flere tidligere satsinger, blant<br />
kompetansemegling Trøndelag<br />
Bidra til<br />
kompetanseheving/næringsutvikling<br />
med grunnlag i rockemiljøet i<br />
Namsos<br />
Raudfjellet Snåsa Statsskog og Snåsa <strong>kommune</strong> Utvikling av talk, magnesitt og<br />
kleber-forekomstene.<br />
Bedre grus og pukk Kommunene, NGU, Vegvesenet, FMskog<br />
Kvalitetsbeskrivelse grus og pukk<br />
Rasproblematikk i strandsonen Flatanger <strong>kommune</strong>, NVE Pilotprosjekt metodikk<br />
Nettverksbankene i N-Trøndelag Kommunene, FMNT Legge til rette for samordning.<br />
Paraplyorganisasjon etablert.<br />
Alkymisten IN, næringsliv Utviklingsprogram for ungdom med<br />
Næringsutvikling med grunnlag i<br />
kulturlandskapet<br />
Enhetlig tilbud om<br />
etablereropplæring<br />
Vitensenteret i Steinkjer<br />
NORLEIK 2010<br />
forretningsideer<br />
Kommunene, FMNT, NTFK Synliggjøring av miljøverdier i<br />
kulturlandskapet som grunnlag for<br />
verdiskaping.<br />
IN, NAV Proneo AS med<br />
samarbeidspartnere er leverandør<br />
Steinkjer <strong>kommune</strong>, NTE, NTFK 3-årig utviklingsprosjekt 2009-2011<br />
Stiftinga Hilmar Aleksandersen i<br />
samarbeid med flere nasjonale<br />
organisasjoner<br />
Hilmarsenteret er norsk arrangør for<br />
nordisk folkemusikk- og<br />
folkedansstemne
Verdiskaping gjennom utnyttelse av naturressursene<br />
- satsinger og flerårige prosjekter som videreføres, planlegges/vurderes i 2010<br />
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
Prosjekt Partnerskap Kommentar<br />
Marin Strategiplan<br />
Det marine partnerskapet representert gjennom Oppfølging av planen. Finansiering av<br />
Trøndelag<br />
styringsgruppen<br />
nærmere definerte oppgaver/prosjekter<br />
Oppfølging av<br />
Tenkeloft Trøndersk Landbruk,<br />
Aktuelt å delta i finansiering av<br />
Landbruksmelding for Næringsorganisasjoner, næringsaktører, NTFK, STFK, oppfølgingsprosjekter.<br />
Trøndelag<br />
FMNT, FMST, IN, Sparebank1, FoU-miljø<br />
Mære som nav for småskala Oi!, FMNT, IN, NTFK, landbrukets organisasjoner, Produksjon av oppdaterte<br />
mat/agroturisme.<br />
FoU-institusjoner<br />
kompetansetilbud og <strong>møte</strong>plass for<br />
næringsaktører, andre<br />
kompetansegivere og forskning.<br />
Oi! – Trøndersk Mat og FMNT, FMST, FoU/utdanningsmiljøer,<br />
Arena for næringsutvikling med basis i<br />
Drikke as<br />
næringsaktører/organisasjoner, NTFK, STFK, IN trøndersk mat av både grønn og blå<br />
opprinnelse.<br />
Mer lokal mat til folket 2009-<br />
Prosjekteier: Oi Trøndersk Mat og<br />
2011<br />
drikke<br />
Storfe i vekst Næringsaktører/organisasjoner, IN, NTFK, STFK, Tiltak avklares gjennom oppfølging av<br />
FMNT, FMST<br />
Handlingsplan for storfekjøttproduksjon<br />
i Trøndelag. Beregnet avsluttet i 2010<br />
Trøndersk matfestival FMNT, FMST, FoU/utdanningsmiljøer,<br />
Arrangeres i Trondheim som årlig<br />
næringsaktører/organisasjoner, NTFK, STFK, IN arrangement. Ligger under Oi! Sitt<br />
ansvarsområde.<br />
Utvikling av grønt- og FMNT, NTFK, næringsaktører. Utrede utviklingspotensialer.<br />
bærnæringen i NT<br />
Mobilisering.<br />
Økt satsing på økologisk Trøndelag Forsøksring, FMLA i Nordland, FMLA i NT, Bl.a. prosjektet ØkoLØFT for Trøndelag<br />
matproduksjon og forbruk FMLA i ST, NTFK, STFK, Nordland fylkes<strong>kommune</strong>, og Helgeland 2007-2009 og<br />
Statens landbruksforvaltning og næringens<br />
Handlingsplan for økologisk landbruk i<br />
organisasjoner.<br />
Trøndelag 2006-2010.<br />
Søke gammelt – skape nytt Interreg., NTFK, STFK, FMNT, FMST, Mære<br />
Styrke,videreføre samarbeidet med<br />
2008-2010. Matopplevelser landbruksskole, Oi! Trøndersk mat og drikke AS matmiljøet i Jämtland. Kobling<br />
mot fremtiden<br />
mat/opplevelser. Ungdom skal<br />
involveres.<br />
Bondens marked Trøndelag NTFK, STFK, FMNT, FMST, IN Videreutvikle/profesjonalisere Bondens<br />
Marked som arena og nettverk for<br />
produsenter av gårdsmat.<br />
Nam-Namdalen som<br />
Kommuner, IN, FMLA, Oi! , Navet på Mære, NTFK. Selskapet Nam-Namdalen A/S er stiftet<br />
samarbeidsarena med<br />
i mai 2007 med 17 foretak og bedrifter i<br />
grunnlag i lokal mat, natur<br />
og kultur.<br />
tillegg til 11 <strong>kommune</strong>r som aksjonærer.<br />
Potetskolen i Trøndelag HiNT, forsøksringer, Mære landbruksskole, FMLA, Kompetansegivende utdanning etter<br />
Midt-Norsk Skogsenter<br />
NTFK, STFK og næringen<br />
Skognæringa, NTFK, Mære, HiNT, FMNT<br />
modell fra Troms<br />
Kompetansenav med spesiell fokus på<br />
tilbud for skogsentreprenørene og<br />
driftsopplegg i skogbruket.<br />
Doktorgradsstipendiat innen Landbruksnæringa, LU, HiNT, IN, FMNT, NTFK Treårig stipendiatarbeid innen<br />
landbruk<br />
landbrukspolitikk og landbruksøkonomi.<br />
Stillingsbeskrivelse og utlysning under<br />
arbeid.<br />
Oppfølging av<br />
Skognæringa i Trøndelag. Samarbeidet<br />
Finansiering av aktuelle prosjekter i<br />
kystskogmeldinga<br />
Kystskogbruket, FMLA, NTFK og STFK<br />
fylkeskommunalt oppfølgingsprogram<br />
Lokale<br />
Lokale skogeierlag, <strong>kommune</strong>ne, FMLA, industrien Alle regioner er nå involvert i slike<br />
skognæringsprosjekter etter<br />
prosjekt. Nidaros og Ytre<br />
modell av ”Skognæringa i<br />
Namdal/Bindal er godt i gang. Nye<br />
Trøndelag”<br />
prosjekt i 2010: Skognæringa på<br />
Innherred og i Indre Namdal<br />
Skognæringa i Trøndelag Næringsorganisasjoner, næringsaktører,<br />
Utvikle samhandling og økt<br />
FMNT, FMST, NTFK, STFK, IN<br />
verdiskaping i verdikjeden. Aktuelt å<br />
delta i finansieringen av<br />
oppfølgingsprosjekt<br />
Skogbrukets frø- og<br />
FMLA, Skog- og landskap og skognæringa Målet er økt skogproduksjon, økt<br />
planteforedling i<br />
klimasammenheng<br />
verdiskaping og økt binding av CO”.<br />
MVP (Marint<br />
NTFK, STFK, FoU, næringen, IN. Oppfølging og initiering av prosjekter i<br />
verdiskapingsprogram)<br />
samarbeid med IN.<br />
Innlandsfisk som ressurs<br />
Innlands<strong>kommune</strong>r, NTFK, FMLA, private, Oi!, IN. Utrede muligheter og legge til rette for<br />
etableringer i hele verdikjeden.<br />
37
38<br />
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
Blågrønn næringsutvikling Bioforsk, næringsaktører, FoU-miljøer, FDIR, FMNT,<br />
NTFK<br />
”Magiske og verdifulle<br />
opplevelser i nord-trøndersk<br />
natur”<br />
Bedre rammebetingelser for<br />
nordtrønderske fiskerier<br />
Utvikle nye produksjonsformer i<br />
skjæringspunktet<br />
fiskeri/oppdrett/landbruk<br />
DN, FMLA, IN, NTFK, <strong>kommune</strong>r og næringsliv 5-årig prosjekt (2009-2013) i<br />
Verdiskapingsprogram for naturarven.<br />
Satsing på rovdyropplevelser,<br />
IN, NTFK, <strong>kommune</strong>r, banker, private<br />
fugleturisme og samisk kultur og reiseliv<br />
Arbeide for rekruttering til næringen og<br />
for lønnsomhet i hele verdikjeden ut fra<br />
strukturendringer i flåten.<br />
Slowfood/slowfish Fylkes<strong>kommune</strong>r, næringsutøvere Oppfølging for å avdekke interesse i<br />
NT.<br />
Lite unyttede ressurser Næringliv, NTFK, STFK, FoU-miljø, FDIR Tilrettelegging for utnytting av<br />
(LUR)<br />
sjømatressurser og kommersialisering<br />
av lite utnyttede arter<br />
Følge opp samarbeidet og NTFK, STFK, Trondheim og Stjørdal, Statoil, Shell, Petroleumskonferanse som<br />
gjennomføre<br />
Total, BP, SINTEF,NTNU, Regionalt næringsliv gjennomføres hvert år i Stjørdal – en<br />
Norskehavskonferansen<br />
god profilering av fylket og Trøndelag.<br />
2010<br />
Bruker lokal gårdsmat fra Trøndelag<br />
Nasjonal gasskonferanse - Transportbransjen, NTFK; Norsk Gassforum, mfl Gasskonferanse som gjennomføres<br />
transportsektoren<br />
hvert år<br />
Videreføre og gjennomføre NTFK, STFK, M&R, MidNor, SINTEF, NTNU<br />
Petroleumskonferanse og utstilling som<br />
deltagelse under Offshore <strong>kommune</strong>r og bedrifter i Midt-Norge<br />
arrangeres annethvert år. Større<br />
Northern Seas 2010<br />
arrangement i egen regi. Bruker lokal<br />
gårdsmat fra Trøndelag<br />
Infrastrukturutvikling i NTFK, STFK, Møre og Romsdal fylke, Nordland Prosjekt for å vurdere<br />
Norskehavet<br />
fylkes<strong>kommune</strong>, SINTEF<br />
ilandføringsmuligheter til<br />
norskehavsregionen. NTFK er kontakt<br />
mot SINTEF for de fire fylkene
Kommunikasjoner/infrastruktur<br />
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
– satsinger og flerårige prosjekter som videreføres, planlegges/vurderes i 2010<br />
Prosjekt Partnerskap Kommentar<br />
Kvernmo Motor AS,<br />
motorsportsanlegg i Inndalen<br />
Trønderhallen, storhall ved<br />
Røstad, Levanger<br />
Guldbergaunet Idrettspark<br />
med innendørs hall/anlegg<br />
for friidrett<br />
Verdal <strong>kommune</strong>, Kvernmo Motor AS,<br />
NTFK, motorsportsklubber lokalt og<br />
regionalt<br />
NTFK, Levanger <strong>kommune</strong>, HiNT,<br />
SINOT, Levanger Håndballklubb<br />
NTFK, vg skoler, Steinkjer <strong>kommune</strong>,<br />
idretten, næringsliv<br />
Motorsportsanlegg for i alt 7 ulike<br />
grener innen bil, motorsykkel,<br />
scooter med mer.<br />
Storhall med 2 håndballflater,<br />
svømmehall (25m), stupebasseng<br />
m.v.<br />
Regionanlegg for friidrett på<br />
Guldbergaunet Idrettspark<br />
Skitunnel i Meråker Meråker <strong>kommune</strong>, næringsliv, NTFK, Lokalisert i tilknytning til Meråker<br />
private sponsorer, skiidretten<br />
vgs. Et pionerprosjekt i Norge.<br />
Oppfølging av handlingsplan Kommunene, FMNT, MD, RA, NTFK, Digitalt kulturminneatlas.<br />
for kulturminnepolitikken private aktører<br />
Kommuneregistreringer innen<br />
eldre og nyere tid.<br />
Bergkunstmuseum Stjørdal <strong>kommune</strong>, NTFK, Kulturdept. Fondsavsetning<br />
Access Mid-Norway NTFK, STFK, Trondheim<br />
Kommune og andre <strong>kommune</strong>r i<br />
Trøndelag, NTNU, SINTEF<br />
Videre engasjement vurderes<br />
Technoport NTFK, STFK, IN, Trondheim<br />
Arrangementer i regi av<br />
<strong>kommune</strong>, SINTEF, Sparebank1,<br />
NTNU,Telenor<br />
Technoport<br />
Bredbånd Kommuner, private aktører, NTE, Aktuelt i områder med liten<br />
NTFK<br />
markedsdekning. Hovedaktører<br />
NTE, Høykom<br />
Påvirke utbygging av Berørte <strong>kommune</strong>, NTFK, utbyggere Diaolog med mobilaktørene for å<br />
mobilnettet i Nord-Trøndelag<br />
avdekke flaskehalser/muligheter<br />
Plan for profesjonell kunst NTFK, kunstnermiljøet Oppfølging mot kunst og<br />
kulturnæringsområdet<br />
Strategiplan for<br />
NTFK, STFK, Trondheim <strong>kommune</strong>, Oppfølging mot<br />
kulturnæringar i Trøndelag FOU, kulturnæringsmiljøer<br />
kulturnæringsmiljøene,<br />
virkemiddelapparatet og tiltak<br />
som fremmer toleranse og<br />
nyskaping<br />
Bioenergiprosjektet Nord- FMLA, IN, NTFK, Skogeierlaget, Kommunale/fylkeskommunalt<br />
Trøndelag<br />
<strong>kommune</strong>r, Allskog, KS, NTE, NT<br />
Bondelag, NT Naturvernforbund<br />
plangrunnlag; samordning<br />
Infrastruktur/fjernvarmenett Regional stat, NTFK, <strong>kommune</strong>r Behov, muligheter, kostnader<br />
innen tettsteder<br />
Samordna energistrategi; Fylkes<strong>kommune</strong>r, regional stat, KS, Videreføre og følge opp prosjekt<br />
Klima- og energiplan<br />
NTE. interesseorganisasjoner<br />
39
40<br />
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
Livskvalitet<br />
– satsinger og flerårige prosjekter som videreføres, planlegges/vurderes i 2010<br />
Prosjekt Partnerskap Kommentar<br />
Sentrumstiltak i <strong>kommune</strong>sentrene og<br />
oppfølging av utviklingsplaner for<br />
Stiklestad, Falstad og Røstad<br />
Stedsanalyser, arkitektkonkurranser og<br />
helhetlige utviklingsprosesser i<br />
<strong>kommune</strong>sentrene<br />
Kommunen, næringslivet, vegvesen, NTFK,<br />
frivillige organisasjoner etc.<br />
Kommunen, regionale etater, næringslivet,<br />
lag og foreninger<br />
Gjennomføring av fysiske tiltak,<br />
og oppfølging av estetiske<br />
utviklingsplaner<br />
Helhetlige prosesser som er<br />
aktivitets- og identitetsskapende.<br />
Stedsutvikling i Levanger sentrum Kommunen, NTFK, næringslivet Oppfølging av<br />
partnerskapsavtale<br />
Tilbakeføring av data fra HUNT 3 til HUNT Forskningssenter, NTFK,<br />
Oversikt over folkehelsestatus<br />
<strong>kommune</strong>ne<br />
NTNU, <strong>kommune</strong>ne<br />
og tilbakeføring av data til<br />
<strong>kommune</strong>ne<br />
Idrettspolitisk manifest Kommuner, idretten, NTFK,<br />
Prosjektet er forutsatt<br />
vg skoler, HINT/HIST m.fl.<br />
gjennomført<br />
2007-2010<br />
Norges sprekeste fylke, skoleidrettslag, NT Idrettskrets, vg skoler, NTFK, idretten Prosjekteier er NT Idrettskrets.<br />
soneutvikling<br />
Prosjektperiode: 2007- 2010<br />
Friluftssatsingen NTFK, staten, <strong>kommune</strong>ne,<br />
Tilrettelegging av mindre<br />
friluftsorganisasjonene<br />
friluftstiltak<br />
Småsamfunnspiloten i Verran*<br />
Kommunen, NTFK, staten, bedrifter, 5-årig prosjekt for nærings- og<br />
Verransamfunnet<br />
innbyggere, frivillige organisasjoner samfunnsutvikling. Nasjonal<br />
pilot<strong>kommune</strong><br />
Småsamfunnsprosjekt i Namdalseid, Kommunen, NTFK, staten, bedrifter, 3-årig prosjekt for nærings-,<br />
UNGskaperlyst<br />
innbyggere, frivillige organisasjoner kultur- og samfunnsutvikling.<br />
Nasjonal pilot<strong>kommune</strong><br />
Universell utforming som regional<br />
MD, NTFK og FMNT Implementere universell<br />
utfordring<br />
utforming i planverk,<br />
utviklingsprosjekter og gi økt<br />
kompetanse på området<br />
Toleransesatsingen NTBUR, NTFK, <strong>kommune</strong>ne Oppfølging av<br />
ungdomskonferansen<br />
Jfr. FR-sak. Delaktig i utredning<br />
om opprettelse av innvandrerråd<br />
på fylkesnivå. Forlenget til<br />
sommer 2010<br />
PLÆNTI -kulturkort for ungdom NTBUR, Kultur- og kirkedep.<br />
NTFK, <strong>kommune</strong>ne<br />
Videreutvikles i 2010<br />
Landbruksbygg i kulturlandskapet Fram i FMNT, NTFK, Kommunene, RA, NT- Synliggjøre og bevare<br />
lyset<br />
Bondelag<br />
landbrukets kulturlandskap og<br />
byggeskikk. Oppfølging av<br />
Handlingsplan for<br />
kulturminnepolitikk og<br />
bygningsvern<br />
Etablering av aktive elev- og ungdomsråd NTFK, <strong>kommune</strong>ne, NTBUR, frivillige org og Kompetansehevingav ungdom<br />
vg skoler<br />
som er/vil være aktive i<br />
elevråd/ungdomsråd. Flere kurs<br />
under planlegging.<br />
Sunt & Godt NTFK, FMNT, KS, HiNT, 4H Kosthold- og ernæringsprogram<br />
med mål å redusere/forebygge<br />
helseskadelige forhold<br />
Videre arbeid med ”Region Midt<br />
Lierne <strong>kommune</strong>, Røyrvik <strong>kommune</strong>, Opprettholde servicetilbudet i<br />
Skandinavia”<br />
Krokoms kommun, Strømsunds kommun, perifere grenseområder. Evt.<br />
andre offentlige instanser på begge sider av<br />
grensen<br />
Interregprosjekt<br />
Rondell Kommuner, frivillige organisasjoner, NTBUR<br />
og NTFK<br />
– kompetansehevings- og<br />
nettverksprosjekt for<br />
ungdomsarbeidere<br />
Arbeide for Ungdomskortet skal<br />
Ungdomskort NTFK, NTNUR, referansegruppen for<br />
kollektivtransport for ungdom<br />
gjelde alle transportmidler<br />
Oppjustering av eksisterende kulturell Kommuner, institusjoner, NTFK Større oppjusteringer som ikke<br />
infrastruktur<br />
er mulig innenfor ordinære<br />
rammer. I tråd med signaler fra<br />
nyere stortingsmeldinger<br />
Midtnordiske kulturdager 2010 <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>, Midt-Norden komiteen Nord-Trøndelag er vertsfylke for<br />
midt-nordiske kulturdager hvert<br />
7.år
Sjølhushold for studenter Selskapet God Mat i Godt Selskap, NTFK,<br />
STFK, FMNT, FMST, <strong>kommune</strong>r og<br />
sponsorer.<br />
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
Utarbeide en kokebok for<br />
studenter.<br />
Landbruksbygg i kulturlandskapet FMLA, NTFK, aktuelle <strong>kommune</strong> Bevaring og utnytting av<br />
landbruksbygg i<br />
kulturlandskapet. Oppfølging av<br />
pilotprosjekt i Hegra, Stjørdal,<br />
med nasjonal støtte.<br />
41
42<br />
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
Vedlegg 2:<br />
Felles fylkesplan for Trøndelag 2009-2012, mål og strategier<br />
Felles fylkesplan for Trøndelag – Trøndelagsplanen – er utarbeidet i et samarbeid<br />
mellom Sør-Trøndelag fylkes<strong>kommune</strong>, Trondheim <strong>kommune</strong> og Nord-Trøndelag<br />
fylkes<strong>kommune</strong>.<br />
Planens hovedfokus er Mulighetenes Trøndelag, og<br />
• Mennesket – Trøndelags viktigste ressurs<br />
• Samhandling og forståelse mellom by og land<br />
• En bærekraftig utvikling og verdiskaping<br />
Planen fremhever tre områder der Trøndelag har spesielle forutsetninger/fortrinn:<br />
• Trøndelag fyrtårn for teknologi og kunnskap<br />
• En region rik på kulturutfoldelse og opplevelser<br />
• Trøndelags store ressurser – på land og til havs<br />
Trøndelagsplanen har følgende mål og strategier:<br />
1. Klima som utfordring og mulighet for Trøndelag<br />
MÅL 1: Redusere utslippene av klimagasser i Trøndelag med 30 prosent innen 2020<br />
sammenlignet med 1991<br />
MÅL 2: Trøndelag skal spille en ledende rolle i utvikling av klimavennlig teknologi og<br />
tilrettelegging for miljøvennlige virksomheter og levemåter<br />
Strategi 1: Samordne <strong>kommune</strong>nes klima- og energistrategier med de regionale strategiene<br />
Strategi 2: Forberede Trøndelag på de klimaendringene som kommer<br />
Strategi 3: Tilrettelegge for miljøvennlige virksomheter og levemåter<br />
Strategi 4: Redusere klimagassutslippene fra transport<br />
Strategi 5: Øke fokus på skogbrukets rolle som klimaforbedrende faktor<br />
Strategi 6: Utvikle Trøndelag til en foregangsregion for klimavennlige energiløsninger<br />
2. Energi- produksjon og anvendelse<br />
MÅL: Utvikle Trøndelags fortrinn på energiområdet i samsvar med prinsippene for<br />
bærekraftig utvikling.<br />
Strategi 1: Støtte lokal og regional energiproduksjon basert på regionens naturgitte fortrinn<br />
innen fornybar energi.<br />
Strategi 2: Gjennom våre forsknings- og utviklingsmiljøer skal Trøndelag innta en ledende<br />
rolle i utviklingen av fornybar energi<br />
Strategi 3: Sikre stabil kraftforsyning gjennom lokal produksjon og tiltak for nettutbedring.<br />
Strategi 4: Effektivisere energibruken og erstatte fossil energi med fornybar<br />
Strategi 5: Arbeide for økt anvendelse og foredling av gassressursene i Trøndelag, med<br />
spesiell vekt på utvikling av nødvendig teknologi for rensing og lagring av CO2.<br />
3. Arbeidskraft – demografiske og samfunnsmessige utfordringer<br />
MÅL: Dekke Trøndelags behov for arbeidskraft på kort og lang sikt.<br />
Strategi 1: Mobilisering av arbeidskraftressursene i regionen<br />
Strategi 2: Trekke arbeidskraftressurser til regionen<br />
Strategi 3. Tilrettelegge for inkludering av innvandrere i arbeidslivet<br />
Strategi 4: Bedre tilpasning mellom utdanning og arbeidslivets behov for kompetanse
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
Strategi 5: Knytte elever og studenter til regionen gjennom gode oppvekst- og rammevilkår<br />
4. Forskning og utvikling – utvikle fortrinn<br />
MÅL: Styrke FoU-basert kunnskapsutvikling, verdiskaping og innovasjon i Trøndelag.<br />
Strategi 1: Forsterke samhandlingen i regionen mellom næringsliv, utdannings- og<br />
forskningsinstitusjoner, offentlig virksomhet<br />
Strategi 2: Bedre den regionale utnyttelsen av utdannings- og forsknings ressursene,<br />
spesielt innen teknologimiljøene.<br />
Strategi 3: Koble utdanning og trøndersk næringsliv gjennom praksisnær læring.<br />
Strategi 4: Styrke utviklingen av næringsklynger i Trøndelag<br />
Strategi 5: Øke verdiskapningen gjennom entreprenørskap og markedskompetanse<br />
Strategi 6: Videreutvikle Trondheim som drivkraft for regionens næringsliv og FoUmiljø.<br />
Strategi 7: Gi distriktsbasert næringsliv tilgang på nødvendig kompetanse for utvikling og<br />
vekst.<br />
5. Bruk av naturressurser i et bærekraftig perspektiv<br />
MÅL 1: En økt, bærekraftig produksjon av mat og energi.<br />
MÅL 2: Trøndelag skal bli en nasjonal rollemodell for et konkurransedyktig, balansert og<br />
bærekraftig utbyggings- og bosettingsmønster<br />
Strategi 1: Sikre gode vilkår for utvikling og produksjon av mat<br />
Strategi 2: Gi mulighet for økt produksjon av fornybar energi<br />
Strategi 3: Nytte ressursene på en måte som gir muligheter for bosetting og verdiskaping i<br />
hele regionen<br />
Strategi 4: Styrke bærekraftig arealplanlegging for Trondheimsregionen, byene og<br />
tettstedene i Trøndelag<br />
Strategi 5: Gjennom kartlegging og planlegging gi et bedre grunnlag for en differensiert<br />
arealpolitikk og klare, lokale handlingsrom<br />
6. Kommunikasjoner – interne og eksterne forbindelser<br />
MÅL: Miljøvennlige, trygge og effektive kommunikasjoner<br />
Strategi 1: Overføre gods fra vei til bane og sjø<br />
Strategi 2: Bedre reisemulighetene med båt, buss og bane i regionen gjennom økt frekvens<br />
og reisehastighet<br />
Strategi 3: Tilrettelegge for økt bruk av miljøvennlige transportformer i tettbygde områder<br />
Strategi 4: Koordinert og behovsrettet utbygging, drift og vedlikehold av infrastruktur og<br />
forsterket arbeid for å øke statlige rammer<br />
Strategi 5: Etablere full bredbånds- og mobildekning i hele Trøndelag gjennom samarbeid<br />
mellom flere aktører.<br />
7. Attraktivitet, livskvalitet og helse – i bygd og by<br />
MÅL: Trøndelag er attraktivt – for alle<br />
Strategi 1: Styrke småbyenes og distriktenes særegne stedskvaliteter<br />
Strategi 2: Forsterke Trondheims attraktivitet til gagn for hele Trøndelag<br />
Strategi 3: Tilrettelegge for deltakelse og kulturopplevelser for alle<br />
Strategi 4: Redusere helseforskjeller i befolkningen gjennom et styrket folkehelsearbeid<br />
Strategi 5: Synliggjøre mangfoldet og øke toleransen<br />
Strategi 6: Tilrettelegge for kultur- og opplevelsesbaserte næringer<br />
Strategi 7: Samordnet påvirkning av statlige rammer slik at skjevfordeling av overføringer<br />
rettes opp<br />
43
44<br />
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
Vedlegg 3:<br />
Målstyring i RUP 2010<br />
Det er viktig å sette fokus på sammenhengen mellom virkemiddelbruken og i hvilken grad<br />
denne bidrar til å nå utviklingsmålene. På hovedmålnivå har dette programmet en ambisjon<br />
om å bidra til verdiskaping og livskvalitet. Altså blir spørsmålet om vår utviklingsrettede<br />
aktivitet bidrar i en slik retning.<br />
Fylkes<strong>kommune</strong>ne er gjennom de årlige tilskuddsbrevene fra Kommunal- og<br />
regionaldepartementet pålagt å ha gode systemer for mål- og resultatstyring slik at<br />
organisasjonen på en systematisk måte kan trekke lærdom av virkemiddelbruken og sikre<br />
gode prioriteringer av virkemidlene. Riksrevisjonen har påpekt at rapporteringen av midler<br />
over kap. 551 post 60 i Statsbudsjettet (midler til distrikts- og regionalpolitikken) i for stor<br />
grad er aktivitetsorientert, heller enn å fokusere på resultater og måloppnåelse.<br />
Kommunal- og regionaldepartementet har iverksatt et arbeid for å bedre systemet for mål-<br />
og resultatstyringen av virkemidlene, og legger for 2010 fram et konkret opplegg for et<br />
enhetlig system for rapportering av resultater og effekter av virkemiddelbruken over post 60.<br />
Målet er å sikre en dreining i både departementets og fylkes<strong>kommune</strong>nes fokus fra aktivitet<br />
mot resultater og effekter.<br />
Fylkesrådet i Nord-Trøndelag er opptatt av å forbedre systemet for måling av resultater og<br />
effekter av virkemidler innenfor regional utvikling, slik at virkemiddelbruken kan målrettes i<br />
størst mulig grad. Fylkes<strong>kommune</strong>ns virkemidler er i stor grad tilretteleggende.<br />
Resultatmåling av denne type støtte er en utfordring, både fordi effektene av slike satsinger<br />
kan komme flere år etter at prosjektene er gjennomført, og fordi tilretteleggende virkemidler i<br />
noen tilfeller kanskje ikke gir målbare resultater i seg selv (eller er vanskelig å måle), men<br />
danner grunnlaget for at påfølgende satsinger lykkes. Eksterne forhold, som for eksempel<br />
konjunktursvinginger, påvirker også den regionale utviklingen. Likevel kan effektmålingen<br />
forbedres. Som et ledd i dette arbeidet, har fylkes<strong>kommune</strong>n i 2009 gjennomført en<br />
spørreundersøkelse blant mottakere av virkemidler fra Regionalt utviklingsprogram i Nord-<br />
Trøndelag i 2006 og 2007 for å øke kunnskapen om effektene av virkemiddelbruken.<br />
Departementets arbeid følges også aktivt opp fra fylkes<strong>kommune</strong>ns side, og fra 2010 vil<br />
mottakere av tilskudd fra fylkes<strong>kommune</strong>n merke dette gjennom et fornyet<br />
rapporteringssystem som ligger i vilkårene for de enkelte tilsagnene og som må besvares<br />
ved sluttutbetaling.<br />
Indirekte målstyring<br />
Fylkes<strong>kommune</strong>n har i flere år hatt et system med indirekte målstyring, og viderefører dette<br />
også for 2010, som en del av rapporteringen av virkemiddelbruken. Dette gir en indikasjon<br />
på hvordan vår aktivitet påvirker samfunnsutviklingen.<br />
Ser vi på de fire innsatsområdene i dette programmet<br />
• Verdiskaping og kompetanse<br />
• Verdiskaping gjennom bruk av naturressursene<br />
• Kommunikasjoner/infrastruktur<br />
• Livskvalitet<br />
så skal vi (rent logisk) ved å innrette utviklingsinnsatsen etter disse fire områdene bidra til<br />
økt verdiskaping og økt livskvalitet i Nord-Trøndelag.<br />
Under de fire innsatsområdene er det utledet et sett av mer finmaskede inikatorer/perspektiv<br />
som peker mot disse fire innsatsområdene, og som gir grunnlag for en indirekte måling. Her<br />
benyttes følgende indikatorer/perspektiv;<br />
1. Næringsutvikling<br />
2. Kompetanseutvikling<br />
3. Innovasjon
4. Internasjonalisering<br />
5. Ungdom<br />
6. Likestilling<br />
7. Kultur<br />
8. Miljø<br />
9. Kommunikasjoner/infrastruktur<br />
10. Attraktivitet/livskvalitet<br />
INDIKATOR Mål for<br />
virkemiddelbruken i %<br />
Næringsutvikling 90 %<br />
Kompetanseutvikling 50 %<br />
Innovasjon 40 %<br />
Internasjonalisering 20 %<br />
Ungdom 20 %<br />
Likestilling 20 %<br />
Kultur 30 %<br />
Miljø 20 %<br />
Kommunikasjoner/infrastruktur 20 %<br />
Attraktivitet 20 %<br />
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
Her er det viktig å være klar over at systemet legger opp til at de fleste prosjekter vil<br />
kjennetegnes ved flere av perspektivene 1-10, slik at summen både i prosent og faktisk vil<br />
overgå 100 prosent av de totale virkemidlene.<br />
Alle som forvalter virkemidler gjennom Regionalt utviklingsprogram skal rapportere til<br />
fylkes<strong>kommune</strong>n på 1-10 for de prosjekter de innvilger.<br />
45
46<br />
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
Vedlegg 4:<br />
Andre utviklingsmidler<br />
Utviklingsmidler/tiltak i regi av andre aktører kan ha innretninger som avviker noe fra de mål<br />
og strategier som skisseres gjennom Regionalt Utviklingsprogram, bl.a. fordi<br />
virkemiddelbruken her er initiert av andre aktører.<br />
Det vil likevel være viktig at de ulike partnerskapene (søkerne) har god kunnskap om de<br />
muligheter disse virkemidlene representerer for nordtrønderske aktører.<br />
Andre utviklingsmidler som disponeres av Innovasjon Norge<br />
I tillegg til de virkemidler Innovasjon Norge får overført fra fylkes<strong>kommune</strong>n, disponeres også<br />
følgende virkemidler:<br />
Rammer fra fylkesmannen til landbruksformål:<br />
• Tradisjonelt jord- og hagebruk<br />
• Tilleggsnæringer<br />
• Rentestøtte for lån<br />
Nasjonale virkemidler som Innovasjon Norge disponerer (ikke fylkesramme)<br />
• Lavrisikolån<br />
• Garantier<br />
• Verdiskapingsprogrammet for matproduksjon<br />
• Verdiskapingsprogrammet for reindrift<br />
• Utviklingsprogrammet for grønt reiseliv<br />
• Landsdekkende utviklingstilskudd, lån og garantier<br />
• Landsdekkende etablererstipendordning<br />
• Sentrale BU-midler<br />
• Bioenergiprogrammet<br />
• Inkubatorstipend<br />
• Forsknings- og utviklingskontrakter (OFU/IFU)<br />
• Tilskudd til strukturtiltak i fiskeflåten<br />
• Marint verdiskapingsprogram<br />
• Trebasert innovasjonsprogram<br />
• Svensk-norsk næringslivssamarbeid<br />
• Investeringsfondet for Nordvest-Russland<br />
• Investeringsfondet for Øst- og Sentral-Europa<br />
• Samarbeidsprogrammene for Romania og Bulgaria<br />
Innovasjon Norge samarbeider med Norges Forskningsråd om SkatteFunn-ordningen, og<br />
med Norges Forskningsråd og SIVA om Arena-programmet og Norwegian Centres of<br />
Expertise.
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
Utviklingsmidler som disponeres av fylkesmannens landbruksavdeling<br />
Fylkesmannen og <strong>kommune</strong>ne forvalter en rekke ordninger retta mot miljø, jord- og<br />
skogbruk, samt nærings- og bygdeutvikling. Produksjonstilskudd og avløserordningen er de<br />
største, og har stor betydning for tradisjonelt jordbruk i fylket. De siste åra har virkemidler<br />
rettet mot miljø og næringsutvikling blitt regionalisert, og regionalt og lokalt nivå har fått en<br />
sentral rolle i å utforme og prioritere bruken av virkemidlene. ”Regionalt miljøprogram for<br />
jordbruket i Nord-Trøndelag” og ”Strategi for landbruksrelatert næringsutvikling i Nord-<br />
Trøndelag 2009-2012”gir viktige føringer, og partnerskapet har deltatt både i utforming og<br />
årlige justeringer av disse dokumentene. Miljø- og skogretta virkemidler forvaltes av<br />
<strong>kommune</strong>ne og er forankret i kommunale strategier. Disse virkemidlene skal dessuten<br />
koordineres med føringene som gis gjennom Regionalt miljøprogram. Gjennom<br />
Skognæringa i Trøndelag er det pekt på viktige områder for forvaltning av virkemidler<br />
innenfor Nærings- og miljøtiltak i skogbruket. I RUP-sammenheng nevnes:<br />
• Fylkesvise BU-midler; Nord-Trøndelag vil få tildelt ca. 31 mill. kroner i BU-midler og en<br />
låneramme på omkring 95 mill. kroner for rentestøtte i 2010. FMLA forvalter ca. 5 mill.<br />
kroner av BU-midlene til utredning og tilrettelegging. Innovasjon Norge forvalter<br />
bedriftsretta virkemidler.<br />
• Regionalt miljøprogram; 26,4 mill. kroner i 2010 (utbetales i 2011). Programmet<br />
omfatter tiltak retta mot å ta vare på kulturlandskapsverdier og tiltak for redusert<br />
forurensning.<br />
• Miljø- og skogretta virkemidler; ca 25 mill. kroner for 2010. Dette omfatter Spesielle<br />
miljøtiltak i jordbruket (SMIL), Nærings- og miljøtiltak i skogbruket og tilskudd til<br />
skogbruksplanlegging med miljøregistreringer. Midlene tildeles <strong>kommune</strong>ne, som<br />
prioriterer bruken av midler ut fra egne tiltaksstrategier.<br />
Utviklingsmidler som disponeres av SIVA<br />
SIVA er en nasjonal virkemiddelaktør som skaper sterke verdiskapings-miljø i distriktene<br />
gjennom å etablere og utviklenasjonal infrastruktur for nyskaping og innovasjon. Gjennom<br />
investeringer i eiendoms- og innovasjonsselskaper utvikler og vedlikeholder SIVA en<br />
nasjonal infrastruktur for verdiskaping. SIVA er også programoperatør for flere nasjonale<br />
programsatsinger som FoU-inkubator, Industri-inkubator og Næringshager i tillegg til å være<br />
en pådriver for etablering og utvikling av innovasjonsnettverk. Sammen med IN og NFR<br />
deltar SIVA også i programaktiviteter som NCE og Arena.<br />
SIVA er involvert i flere satsinger i Nord-Trøndelag sammen med fylkes<strong>kommune</strong>n og<br />
Innovasjon Norge. SIVA er inne på eiersiden i følgende innovasjonsselskaper i fylket;<br />
Namdalshagen AS, Kunnskapsparken Nord-Trøndelag AS, Proneo AS og Leksvik Industriell<br />
Vekst. I tillegg til å være inne på eiersiden i disse selskapene, bidrar også SIVA med<br />
betydelige bidrag til driften av innovasjonsmiljøene i fylket gjennom årlig tilskudd til våre<br />
inkubatorer i fylket. SIVA har også en ledende rolle i driftingen av det såkalte Trøndernettet.<br />
Dette er et nettverk bestående av alle innovasjonsmiljøene i Trøndelag.<br />
SIVA er den del av det regionale partnerskapet i Trøndelag og er representert i<br />
InnovasjonsTeam Trøndelag. SIVA vil også få en ledende rolle i en eventuell etablering av<br />
regionale innovasjonsselskap, som en følge av forvaltningsreformen.<br />
SIVA har også investert betydelige beløp i næringseiendommer i Verdal og Namsos.<br />
47
48<br />
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
Utviklingsmidler som disponeres av NAV<br />
Arbeids- og velferdsetaten ble etablert 1. juli 2006. Sosialtjenesten i <strong>kommune</strong>ne og etaten<br />
vil sammen utgjøre Arbeids- og velferdsforvaltningen (NAV). Dette er en av de største<br />
forvaltningsreformene i nyere tid. Det er egne NAV kontor i alle fylker og etter hvert i<br />
<strong>kommune</strong>ne.<br />
NAV har i sin markedsstrategi på utvikling/etableringsområdet satt som mål at de skal ha<br />
god nettverkskompetanse som skal brukes i samhandling med næringsliv og i<br />
veiledningsarbeide i forhold til brukerne. Det vil si at de skal gi god informasjon om mulige<br />
aktører og bidragsytere i en etablering/utviklingssak. NAV Nord Trøndelag bidrar sammen<br />
med andre til at det arrangeres etablereropplæring i Nord Trøndelag.<br />
NAV kan også bistå ved nyrekruttering av arbeidskraft eventuelt oppkvalifisering av<br />
arbeidskraft som mangler kompetanse for å kunne få en jobb i bedriften. Gjennom<br />
oppfølgingsarbeidet av ledige og i attføringsarbeidet, kan NAV støtte ei handlingsplan for<br />
etablering av bedrift som den enkelte har, ved at de får beholde sine ytelser eks. dagpenger<br />
eller attføringspenger i utviklings- og oppstartsfase av bedriften.
Vedlegg 5:<br />
Handlingsplan for Innovasjon Norge Nord-Trøndelag<br />
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
Handlingsplanen skal gi en overordnet beskrivelse av mål, aktiviteter og ressurser som skal<br />
brukes innenfor hvert av de arbeids- og satsingsområder kontoret skal jobbe med i 2010.<br />
Handlingsplanen tar utgangspunkt i Masterplan 2010 og ny strategi for Innovasjon Norge.<br />
Handlingsplanen tar også utgangspunkt i Felles fylkesplan for Trøndelag 2009 – 2012 og i<br />
Regionalt Utviklingsprogram (RUP) for 2010.<br />
Denne handlingsplanen er inndelt i Innovasjons Norge sine tre arbeidsområder som er<br />
entreprenørskap, vekst i bedrifter og innovasjonsmiljøer. I tillegg er det tatt med en<br />
beskrivelse av en del fellesområder som gjelder innen alle arbeidsområdene og for alle<br />
bransjesatsingene.<br />
Innovasjon Norge skal være en pådriver for bærekraftige innovasjoner i alle sektorer.<br />
Bærekraftbegrepet består av tre dimensjoner; den økonomiske, den miljømessige og<br />
sosiale. Innenfor den sosiale dimensjonen har vi fått et utvidet oppdrag for å styrke<br />
næringslivets samfunnsansvar (CSR). I 2010 skal vi utfordre alle kunder på CSR. IN Nord-<br />
Trøndelag skal gjennomføre et seminar om dette og lage en egen handlingsplan for<br />
området.<br />
IN Nord-Trøndelag vil i 2010 opprettholde det høye kravet til kvalitet i utførelsen av alle<br />
oppgaver vi går inn. Vi skal være en tydelig og synlig aktør i media og formidle resultatene<br />
av vårt arbeid på en god måte.<br />
IN Nord-Trøndelag vil i 2010 videreføre samarbeidet med <strong>kommune</strong>ne som det er inngått<br />
avtale med. Disse avtalene danner grunnlag for et nært og konstruktivt samarbeid som skal<br />
gi begrepet kundeport en ny betydning. I dette skal det være en sammenhengende linje<br />
mellom <strong>kommune</strong>nivået og IN slik at kundene opplever dette som ett og samme system.<br />
IN Nord-Trøndelag skal i 2010 videreutvikle sin rolle som premissgiver overfor regionale<br />
myndigheter. Særlig gjelder dette arbeidet med det årlige Regionale Utviklingsprogrammet<br />
(RUP) og deltakelse i det regionale partnerskapet. IN Nord-Trøndelag deltar også aktivt i<br />
utarbeidelsen av konjunkturbarometeret Arena Trøndelag. Nytt eierskap for Innovasjon<br />
Norge fra 2010 vil også kreve større regional innsats som premissleverandør.<br />
IN Nord-Trøndelag inngikk fra 2009 en egen avtale med Norges Forskningsråd om hvordan<br />
samarbeidet skal skje her i fylket. Forskningsrådets regionale representant skal etter denne<br />
avtalen inviteres til å være med på et bedriftsbesøk pr. rådgiver hvert år.<br />
IN Nord-Trøndelag vil på forskningsområdet i 2010 være involvert i VRI-programmet og<br />
arbeidet med regionale forskningsfond.<br />
1. Entreprenørskap<br />
Innovasjon Norge skal bidra til økt omfang av nye lønnsomme og bærekraftige bedrifter. Vi<br />
skal prioritere følgende tre resultatområder:<br />
• Pådriver for gründeren<br />
• Pådriver for entreprenørskapskultur<br />
• Pådriver for infrastruktur<br />
1.1 Utfordringer og muligheter<br />
De tre resultatområdene overfor viser en stor bredde innen entreprenørskapsarbeidet. Det<br />
arbeides både med etablereropplæring for en bred gruppe, Alkymisten for gruppen unge,<br />
49
50<br />
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
infrastruktur gjennom inkubatormiljøene og kontakt med investormiljøene samt finansiering<br />
av enkeltprosjekter. Entreprenørskapskulturen vurderes å være bra i Nord-Trøndelag og det<br />
samme gjelder opplæringstiltakene. Utfordringen ligger i at det kommer ut for få<br />
vekstbedrifter som et resultat av all innsatsen. I 2010 vil derfor denne gruppen prioriteres.<br />
Dette skal gjøres gjennom å gjennomføre tiltak mot etablerere med vekstpotensiale og<br />
gjennom å få til en annen arbeidsdeling med <strong>kommune</strong>ne. Kommunene må ta en større del<br />
av de generelle henvendelsene og også være de som tar stilling til finansiering av bedrifter<br />
som er lokalmarkedsorientert. På den annen side skal IN være mottaker av alle saker som<br />
har et nasjonalt eller internasjonalt marked uavhengig av beløpsstørrelse. Dette vil kreve en<br />
helt annen dialog med det kommunale apparat enn det vi har i dag. Det krever også at det<br />
utarbeides en ny policy for bruken av etablerstipend og andre virkemidler overfor<br />
etablererne.<br />
1.2 Mål<br />
• Å få gjennomført en ny arbeidsdeling mellom IN og <strong>kommune</strong>ne på etableringssaker<br />
• Å få etablert en systematisk oppfølgingsaktivitet rettet mot vekstetablerere som kan<br />
inkludere et bredt spekter av IN’s tjenester og programmer (IPR, design, CSR,<br />
internasjonal rådgivning og kompetanseprogrammer)<br />
2. Vekst i bedrifter og Innovasjonsmiljøer<br />
Innenfor arbeidsområdet Vekst i bedrifter skal vi prioritere fire resultatområder:<br />
• Markedsorientering<br />
• Kompetente mennesker<br />
• Nettverk<br />
• Kapital<br />
2.1 Prioritering<br />
Prioriteringene i 2010 vil i stor grad være farget av ettervirkningene av finanskrisen og<br />
betydelige utfordringer for noen næringer. Bare som følge av lavere oljeinvesteringer enn<br />
tidligere og svært lav etterspørsel etter nye skip, forventes det at skipsverft og<br />
leverandørindustri til verft og oljenæringene vil få betydelige utfordringer. Også innenfor<br />
enkelte andre industribransjer er etterspørselen svak, og det vil derfor fortsatt være behov<br />
for innsats for å ta vare på bedrifter som kan omstille seg til ny og lønnsom virksomhet.<br />
Ut fra kriterier som næringsmessig tyngdepunkt, potensiale og kompetanse på kontoret m.v,<br />
vil vi rangere sektorsatsingene etter viktighet:<br />
1. Energi og Miljø<br />
2. Landbruk<br />
3. Reiseliv<br />
4. Marin<br />
5. Kultur og opplevelse<br />
Innenfor disse sektorene vil vi arbeide proaktivt for å realisere nye forretningsmuligheter. I<br />
det videre vil Reiseliv og Kultur og opplevelse framstå som en sektorsatsing. Dette gjøres<br />
både fordi disse sektorene henger naturlig sammen og fordi det for kontoret er naturlig<br />
personalmessig.
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
Vedlegg 6:<br />
Retningslinjer for bruk av regionale-/kommunale fond 2010<br />
Formålet med tildeling av fondene er å skape økt politisk engasjement for et aktivt<br />
næringsutviklingsarbeid i <strong>kommune</strong>ne, tilføre midler til mindre og lokale prosjekt, og at det<br />
kommunale tiltaksapparatet skal kunne spille en mer aktiv rolle på heimebane.<br />
Det er et krav at alle prosjekter som finansieres gjennom programmet ivaretar<br />
kjønnsperspektivet og miljøperspektivet. Det vises til fylkestinges vedtak i sak 07/85 pkt<br />
10.<br />
Følgende prinsipper er lagt til grunn for bruk/tildelingen av midler:<br />
• Fondene skal anvendes i tråd med satsingsområdene i det regionale<br />
utviklingsprogrammet og med spesiell vekt på næring.<br />
• Det stilles krav om et tiltaksapparat med ansvar for forvaltningen<br />
• Midler fra fondet kan ikke brukes til ordinære kommunale oppgaver<br />
• Prioritering av midler til fondene skal skje i forhold til distriktspolitiske retningslinjer og<br />
status; jfr. Tilsagnsbrev fra Kommunal- og regionaldepartementet<br />
• Det åpnes for at også kraft<strong>kommune</strong>r kan tilføres fondsmidler<br />
• Stjørdal <strong>kommune</strong> tilføres fond gjennom fylkeskommunale midler<br />
• De distriktspolitiske sonene definert av Kommunal- og regionaldepartementet, er lagt til<br />
grunn for størrelsen av fondene.<br />
• Regionale fond prioriteres med ekstra midler.<br />
For å ha en avklart rollefordeling i forholdet mellom fylkesnivå og kommunalt-/regionalt nivå<br />
gjelder følgende veiledende avgrensninger for hvor sakene skal behandles.<br />
I bedriftssaker er det følgende arbeidsdeling:<br />
• Kommunene behandler alle saker som krever lokal innsikt og som har et lokalt marked.<br />
• Innovasjon Norge behandler alle saker for potensielle vekstetablerere og for bedrifter<br />
med nasjonalt-/internasjonalt marked.<br />
Utviklingsprosjekter med kostnadsrammer under 150 000 kroner, bør behandles på lokalt<br />
nivå.<br />
Dette gjelder ikke BU-midlene. BU-saker behandles på fylkesnivå uavhengig av<br />
beløpsgrenser. De regionale/lokale fondene kan likevel benyttes i ”gråsonesaker”.<br />
Når det gjelder organisering av de regionale fondene, ser en for seg følgende hovedmodell:<br />
• Prosjekteier: Kommunene i samarbeid og med politisk valgt styringsgruppe.<br />
• Sekretariat som foretar ordinære sekretariatsoppgaver.<br />
• Saksbehandlingen blir foretatt i nært samarbeid med det lokale tiltaksapparatet.<br />
• Vedtekter<br />
Sekretariatene har ansvaret for rapporteringen for bruken av hele fondet. Det åpnes for at<br />
en andel på inntil 5% av fondet kan brukes til administrasjon.<br />
51
52<br />
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
Vedlegg 7:<br />
Sentrale planer, stortingsmeldinger m.v.<br />
• Stortingsmelding nr. 25 (2008-2009) Lokal vekstkraft og framtidstru. Om distrikts- og<br />
regionalpolitikken<br />
• Stortingsmelding nr. 21 (2005-2006) Med hjarte for heile landet<br />
• Felles Fylkesplan for Sør-Trøndelag, Nord-Trøndelag og Trondheim <strong>kommune</strong> 2009-2012<br />
• Samhandlingsprogram 2010 (Felles Fylkesplan)<br />
• Med blikket mot framtida – fylkesrådets politiske plattform 2007-2011<br />
• Landsdelsutvalgets program 2008-2011<br />
• Fylkesdelplan for kultur<br />
• Fylkesdelplan for Indre-Namdal 2009-2012<br />
• Fylkesdelplan barn og unge<br />
• Fylkesplanmelding Kompetanse<br />
• Stortingsmelding nr 19 (1999-2000) Om norsk landbruks- og matproduksjon<br />
• Utkast til Landbruksmelding for Trøndelag (beh. feb. 2010)<br />
• Strategi for landbruksrelatert næringsutvikling (2009-2012)<br />
• Handlingsplan for bioteknologi<br />
• Handlingsplan for Likestilling (FMLA)<br />
• Handlingsplan for økologisk landbruk (FMLA)<br />
• Melding om Kystskogbruket, 2008<br />
• Hovedrapport Skognæringa i Trøndelag, 2005<br />
• Regionalt miljøprogram for jordbruket i Nord- Trøndelag (2005-2008)<br />
• Handlingsplan for trøndersk bær og grøntproduksjon (2005)<br />
• Handlingsplan for kjøttproduksjon i Trøndelag (2004)<br />
• Kornstrategi for Trøndelag (2004)<br />
• Forstudie utmark (2004)<br />
• Handlingsplan bioenergi<br />
• Stortingsproposisjon nr 51 (2003) Virkemiddelmeldinga<br />
• Marin strategiplan for Trøndelag<br />
• Internasjonal strategi for Trøndelag<br />
• Nasjonal transportplan 2010-2019<br />
• Fylkesvegplan 2010-2013<br />
• Reiselivsstrategi for Trøndelag 2008-2020<br />
• Plan for profesjonell kunst 2007-2011<br />
• Kulturminnepolitikk i Nord-Trøndelag<br />
• Idrettspolitisk manifest<br />
• Handlingsplan for idrett, fysisk aktivitet og friluftsliv 2006-2009<br />
• Folkehelseplan for Nord-Trøndelag 2005-2009<br />
• Strategi for ungdom og næringsutvikling<br />
• Interreg. Norge – Sverige-programmet<br />
• Nyskapings- og utviklingsplan for Verdal
Kommune<br />
Vedlegg 8: Statistikk<br />
Reg.utv.fond<br />
tilskudd<br />
NTFK Innovasjon Norge FMLA<br />
551.60/61 tilskudd og<br />
andre statstilskudd**<br />
INKL. BU<br />
lån/tilskudd<br />
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
skog/miljø<br />
BU*<br />
SUM<br />
<strong>kommune</strong>r<br />
Frostating:<br />
Steinkjer 6 320 000 4 616 000 39 620 150 3 136 816 53 692 966<br />
Verdal 1 700 000 2 235 000 42 968 500 2 562 528 49 466 028<br />
Levanger<br />
5 650 000 284 891 350 1 817 552 292 358 902<br />
Frosta<br />
490 000 5 166 000 199 157 5 855 157<br />
Inderøy 100 000 565 000 20 215 000 701 654 21 581 654<br />
Stjørdal 950 000<br />
10 919 000 2 075 264 13 944 264<br />
Meråker 1 300 000 1 250 000 5 218 998 143 088 7 912 086<br />
Verran 188 000 1 295 000 6 275 000 525 830 8 283 830<br />
Fosen:<br />
Mosvik<br />
805 000 2 013 000 625 526 3 443 526<br />
Leksvik 400 000 815 000 18 872 250 465 247 20 552 497<br />
Ytre Namdal:<br />
Leka 80 000 625 000 20 245 000 1 249 574 22 199 574<br />
<strong>Vikna</strong> 1 000 000 730 000 25 539 000 391 349 27 660 349<br />
Nærøy<br />
675 000 8 402 500 1 206 442 10 283 942<br />
Midtre Namdal:<br />
Flatanger<br />
996 000 14 680 000 486 439 16 162 439<br />
Overhalla 55 000 690 000 21 745 000 1 734 194 24 224 194<br />
Fosnes 213 500 1 925 000 3 141 500 91 020 5 371 020<br />
Namsos 1 994 750 1 020 000 16 658 000 439 946 20 112 696<br />
Namdalseid<br />
1 225 000 8 970 000 314 453 10 509 453<br />
Indre Namdal:<br />
Røyrvik 281 800 625 000 2 159 000 192 715 3 258 515<br />
Namsskogan<br />
1 155 000 4 332 000 665 156 6 152 156<br />
Grong<br />
625 000 16 278 000 1 345 514 18 248 514<br />
Lierne<br />
625 000 2 879 000 4 622 508 8 126 508<br />
Snåsa 100 000 625 000 26 132 250 1 458 304 28 315 554<br />
Høylandet<br />
1 000 000 7 002 250 629 060 8 631 310<br />
Lån/aksjer 8 500 000<br />
2 450 000<br />
10 950 000<br />
Buffer<br />
Samhandlingsprog.<br />
2 550 000<br />
Trøndelag 850 000<br />
850 000<br />
Nord-Trøndelag/felles 17 210 250 7 004 500 6 813 050 5 736 750 36 764 550<br />
Interreg<br />
4 000 000<br />
4 000 000<br />
Landsdelsutvalget<br />
3 000 000<br />
3 000 000<br />
Flere fylker<br />
469 000<br />
469 000<br />
RDA rentemidler<br />
3 670 000<br />
3 670 000<br />
RDA bredbånd<br />
7 200 000<br />
7 200 000<br />
Regjeringens krisepakke<br />
8 200 000<br />
8 200 000<br />
SUM 41 243 300 65 886 500 624 054 798 32 816 086 764 000 684<br />
*BU-midlene går i stor grad til regionale organisasjoner hvor postadressen vil avgjøre hvilken <strong>kommune</strong> som midlene føres<br />
på.<br />
** Inkluderer bevilgningene til kommunale/regionale fond.<br />
53
54<br />
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
Kommune<br />
Virkemiddelbruk 2009, regioner<br />
Reg.utv.fond<br />
tilskudd<br />
NTFK Innovasjon Norge FMLA<br />
551.60/61 tilskudd<br />
og andre<br />
statstilskudd**<br />
INKL. BU<br />
lån/tilskudd skog/miljø BU*<br />
SUM<br />
<strong>kommune</strong>r<br />
Frostating 10 558 000 16 101 000 415 273 998 11 161 889 453 094 887<br />
Fosen 400 000 1 620 000 20 885 250 1 090 773 23 996 023<br />
Ytre Namdal 1 080 000 2 030 000 54 186 500 2 847 365 60 143 865<br />
Midtre Namdal 2 263 250 5 856 000 65 194 500 3 066 052 76 379 802<br />
Indre Namdal 381 800 4 655 000 58 782 500 8 913 257 72 732 557<br />
Lån/aksjer 8 500 000<br />
2 450 000<br />
10 950 000<br />
Buffer<br />
2 550 000<br />
2 550 000<br />
Samhandlingsprog. Trøndelag 850 000<br />
850 000<br />
Nord-Trøndelag/felles 17 210 250 7 004 500 6 813 050 5 736 750 36 764 550<br />
Interreg<br />
4 000 000<br />
4 000 000<br />
Landsdelsutvalget<br />
3 000 000<br />
3 000 000<br />
Flere fylker<br />
469 000<br />
469 000<br />
RDA rentemidler<br />
3 670 000<br />
3 670 000<br />
RDA bredbånd<br />
7 200 000<br />
7 200 000<br />
Regjeringens krisepakke<br />
8 200 000<br />
8 200 000<br />
SUM 41 243 300 65 886 500 624 054 798 32 816 086 764 000 684
Folketallet i <strong>kommune</strong>ne 1.1.1995-1.10.2009<br />
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
1.1.95 1.1.98 1.1.00 1.1.02 1.1.04 1.1.06 1.1.08 1.1.09 1.10.09<br />
Meråker 2 735 2 563 2 636 2 559 2 539 2 531 2 506 2 476 2 466<br />
Stjørdal 17 546 17 928 18 224 18 724 19 199 19 892 20 616 20 960 21 276<br />
Frosta 2 456 2 425 2 436 2 445 2 454 2 467 2 466 2 487 2 488<br />
Levanger 17 186 17 446 17 466 17 572 17 875 18 080 18 355 18 464 18 575<br />
Verdal 13 722 13 723 13 665 13 665 13 827 13 900 14 094 14 157 14 210<br />
Steinkjer 20 670 20 382 20 483 20 483 20 451 20 477 20 672 20 868 20 992<br />
Inderøy 5 792 5 754 5 810 5 854 5 819 5 938 5 836 5 846 5 849<br />
Verran 2 951 2 825 2 737 2 663 2 684 2 644 2 948 2 924 2 942<br />
Frostating 83 058 83 046 83 457 83 965 84 848 85 929 87 493 88 182 88 798<br />
Leksvik 3 487 3 522 3 513 3 532 3 511 3 496 3 484 3 517 3 520<br />
Mosvik 920 954 928 922 887 893 864 836 816<br />
Fosen 4 407 4 476 4 441 4 454 4 398 4 389 4 348 4 353 4 336<br />
Flatanger 1 368 1 298 1 241 1 254 1 221 1 174 1 138 1 134 1 104<br />
Namdalseid 1 949 1 845 1 834 1 814 1 779 1 749 1 717 1 720 1 723<br />
Namsos 12 303 12 227 12 291 12 352 12 426 12 574 12 607 12 723 12 790<br />
Fosnes 849 794 793 766 748 714 687 680 673<br />
Overhalla 3 756 3 653 3 661 3 600 3 540 3 493 3 507 3 562 3 571<br />
Midtre Namdal 20 225 19 817 19 820 19 786 19 714 19 704 19 656 19 819 19 861<br />
Grong 2 532 2 523 2 570 2 588 2 530 2 416 2 377 2 350 2 334<br />
Lierne 1 638 1 583 1 565 1 558 1 535 1 503 1 480 1 461 1 438<br />
Røyrvik 737 656 602 563 539 544 499 499 495<br />
Namsskogan 1 074 989 988 969 958 919 916 924 926<br />
Høylandet 1 367 1 356 1 339 1 308 1 258 1 279 1 273 1 274 1 268<br />
Snåsa 2 464 2 411 2 396 2 335 2 296 2 251 2 176 2 176 2 174<br />
Indre Namdal 9 812 9 518 9 460 9 321 9 116 8 912 8 721 8 684 8 635<br />
<strong>Vikna</strong> 3 768 3 775 3 867 3 950 4 021 4 011 4 034 4 100 4 122<br />
Nærøy 5 467 5 412 5 357 5 297 5 240 5 154 5 015 4 988 4 997<br />
Leka 800 741 717 684 636 595 589 582 580<br />
Ytre Namdal 10 035 9 928 9 941 9 931 9 897 9 760 9 638 9 670 9 699<br />
FYLKET 127 537 126 785 127 119 127 457 127 973 128 694 129 856 130 708 131 329<br />
LANDET 4 348 410 4 417 599 4 473 603 4 523 861 4 577 457 4 640 219 4 737 171 4 799 252 4842676<br />
Kilde: SSB<br />
Utviklingen i folketallet i Nord-Trøndelag 1.1.1990-1.10.2009<br />
55
56<br />
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
Befolkningsutviklingen i fylkets regioner, fylket og landet 1995-1.10.2009<br />
Kilde: SSB<br />
Andel universitets- og høgskoleutdannet 2000-2008<br />
(i % av personer 16 år og over)<br />
Kilde: SSB
Nord-Trøndelag fylkes<strong>kommune</strong><br />
Fylkets Hus<br />
Seilmakergata 2<br />
7735 Steinkjer<br />
Regionalt utviklingsprogram samordner<br />
store deler av den regionalpolitiske<br />
innsatsen i Nord-Trøndelag.<br />
Programmet utgis årlig, og gir både<br />
strategiske føringer og årlig oversikt over<br />
virkemiddelbruken.<br />
Regionalt utviklingsprogram utvikles i et<br />
bredt partnerskap før det vedtas av<br />
fylkestinget i desember hvert år.<br />
Fo t o: St e i n a r Jo h a n S e n<br />
Telefon: 74 11 10 00<br />
Telefaks: 74 11 10 51<br />
E-post: Postmottak@ntfk.no<br />
Internett: www.ntfk.no<br />
Følg utviklingsarbeidet i Nord-Trøndelag på www.nt-utvikling.no
Sysselsettingsutvikling i <strong>kommune</strong>ne fra 2001-2008<br />
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 Endring I prosent<br />
Mosvik 325 340 327 311 300 306 300 281 -44 -13.5 %<br />
Namdalseid 737 750 709 702 651 666 630 644 -93 -12.6 %<br />
Meråker 1112 1064 1057 1038 1021 967 1015 1009 -103 -9.3 %<br />
Nærøy 2056 2001 2024 1942 1891 1901 1993 1881 -175 -8.5 %<br />
Grong 1215 1235 1196 1181 1154 1150 1185 1117 -98 -8.1 %<br />
Fosnes 248 234 254 264 247 231 225 231 -17 -6.9 %<br />
Frosta 919 912 920 885 872 891 908 874 -45 -4.9 %<br />
Røyrvik 232 206 213 219 232 226 212 225 -7 -3.0 %<br />
Flatanger 469 430 436 434 416 437 466 458 -11 -2.3 %<br />
Leka 257 246 250 248 252 253 245 259 2 0.8 %<br />
Namsskogan 415 413 419 401 398 415 400 421 6 1.4 %<br />
Leksvik 1564 1521 1484 1489 1468 1499 1533 1589 25 1.6 %<br />
Snåsa 901 897 950 973 956 936 962 945 44 4.9 %<br />
Lierne 641 642 668 685 665 663 681 673 32 5.0 %<br />
Steinkjer 9532 9561 9558 9685 9713 9844 10076 10191 659 6.9 %<br />
Overhalla 1351 1308 1284 1356 1362 1286 1507 1461 110 8.1 %<br />
Høylandet 512 492 483 482 471 502 539 556 44 8.6 %<br />
Inderøy 1810 1757 1827 1820 1842 1886 1925 1985 175 9.7 %<br />
Verdal 5701 5485 5589 5695 5776 6088 6382 6363 662 11.6 %<br />
Levanger 8159 8441 8576 8697 8528 8766 9092 9130 971 11.9 %<br />
<strong>Vikna</strong> 2038 2091 2175 2162 2167 2212 2234 2326 288 14.1 %<br />
Namsos 6134 6086 6281 6382 6515 6674 7098 7068 934 15.2 %<br />
Stjørdal 8191 8081 8349 8660 8859 9428 10038 10103 1912 23.3 %<br />
Verran 886 935 932 894 877 942 1213 1188 302 34.1 %<br />
Nord-Trøndelag 55405 55128 55961 56605 56633 58169 60859 60978 5573 10.1 %<br />
Kilde: PANDA/Sintef<br />
Sysselsettingsutvikling, regionvis og fylket. 2001-2008<br />
57
58<br />
REGIONALT UTVIKLINGSPROGRAM<br />
FOR NORD-TRØNDELAG 2010<br />
Prosentvis endring i antall sysselsatte 2001-2008
<strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong><br />
v/rådgiver & planlegger<br />
Dag Roar Opdal<br />
7900 Rørvik<br />
Ottersøy, 16.09.2010<br />
Innspill til Regionalt Utviklingsprogram 2011<br />
Det vises til Kystgruppens sak 32.10 behandlet i Kystgruppens <strong>møte</strong> den 15.09.2010 med benevnelsen:<br />
"RUP – evaluering 2010 og forslag 2011". I tilknytning til saken var det med en parentes hvor det var angitt;<br />
rådmenn/næringsforening.<br />
Da undertegnede som daglig leder i <strong>Vikna</strong> og Nærøy næringsforeninger har hatt et par ukers ferie tom. 12.09.2010<br />
har det ikke vært anledning til å utarbeide et skriftlig forslag i forkant av nevnte <strong>møte</strong> i Kystgruppen.<br />
I forbindelse med at det forberedes en sak for formannskapet i <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> vedr. innspill til RUP 2011 ser<br />
næringsforeningene det som hensiktsmessig å anmode <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> om å foreslå nedenstående tiltak og<br />
prosjekter som prioriterte innsatsområder i RUP 2011.<br />
1. Utviklingsprosjektet vedr. Rørvik Lufthavn.<br />
- Ferdigstilling av forprosjekt, videre plan-/ utredningsarbeid og arbeid med finansiering av en forlengelse av<br />
rullebanen.<br />
Orientering / begrunnelse:<br />
Det er fom. høsten 2010 i gang en prosess med et utviklingsprosjekt vedr. Rørvik Lufhavn.<br />
Forprosjektet er pr. 16.09.2010 på det nærmeste finansiert bla. med tilskudd fra Nord-Trøndelag<br />
fylkes<strong>kommune</strong>. Det er i søknaden til NTfk tatt forbehold om at det kan være aktuelt å komme<br />
tilbake med en evt. ny søknad i 2011 da det er noe usikkerhet i foreliggende søknadsprosjekt om<br />
de endelige kostnadsfaktorene spesielt knyttet til utredningsarbeidet vedr. utvidelse av<br />
rullebanen. På bakgrunn av dette vil det være strategisk riktig at også en videreføring av dette<br />
prosjektet er forankret i RUP 2011. Dette bør relateres til RUP som: " Ferdigstilling av forprosjekt,<br />
videre planarbeid og arbeid med finansiering av en forlengelse av rullebanen".<br />
2. Økt tilrettelegging for sjøtransport i Ytre Namdal.<br />
- Igangsetting av en plan- / utredningsprosess knyttet til økt tilrettelegging for sjøtransport i Ytre Namdal.<br />
Målsetting med prosjektet vil være å utvikle et konsept for et samlet regionhavntilbud i Ytre Namdal.<br />
Orientering / begrunnelse:<br />
Jf. Kystgruppens sak 38/10 har en her behandlet et fylkeskommunalt planforslag med samme<br />
tittel. Det er også i gang prosesser fra departementalt hold knyttet til en videre utvikling av regionhavner.<br />
Nærøysundområdet har i denne sammenhenger unike kvaliteter og muligheter og en bør sette i gang en samlet<br />
plan- og utredningsprosess parallellt med de prosessene som skjer både på fylkeskommunalt og sentralt nivå.<br />
Spesifikt for Nærøysundområdet vil det være viktig å se på de mulighetene som ligger i en funksjonsdeling på<br />
ulike havnefunksjoner og tjenester som kan opereres fra henholdsvis; Rørvik Havn, Ottersøy og Kråkøya. En har<br />
allerede et fundament med den posisjonen som Rørvik har og det utviklingsarbeidet som allerede er i gang i<br />
Ottersøy. Samtidig bør det være et tilknyttet perspektiv å se på en viss funksjonsdeling i forhold til en framtidig<br />
utvikling av Kråkøya (langsiktig del). Samlet vil disse 3 områdene gi et helhetsperspektiv på utviklingsmuligheter<br />
for en større framtidig regionhavn med tilknyttede logistikkfunksjoner og servicetilbud.<br />
3. Innovasjonsmiljø – Ytre Namdal<br />
- Videre oppfølging og utviklingsmuligher som kan styrke samhandlingen mellom innovasjonsaktørene i Ytre<br />
Namdal gjennom Ytre Namdal Utviklingskontor.<br />
1
4. Marine næringer - videreforedling<br />
- Styrke de marine næringenes muligheter til å legge til rette for en økt satsing på videreforedling og<br />
produktutvikling basert på marine arter. (FOU-satsing)<br />
5. Kystutviklingsmidler 2011<br />
5.1. Flerårig satsing - omfang<br />
Avsetningen for 2011 gjøres fleksibel med muligheter for disponering av en ramme på 8 – 10 mill. Det<br />
forutsettes at evt. overskytende midler for ett år kan overføres til påfølgende år.<br />
5.2. Innretning<br />
Hovedprinsipper:<br />
- Nærings- og samfunnsutvikling i kyst<strong>kommune</strong>ne<br />
- FoU-aktiviteter knytta til fiskeri og havbruk/kyst<strong>kommune</strong>ne<br />
- Oppfølging av Marin Strategiplan Trøndelag<br />
- FoU-aktiviteter knytta til fiskeri- og havbruk/kyst<strong>kommune</strong>ne<br />
- Lokal og regional veilednings- og forvaltningskompetanse innen fiskeri og havbruk<br />
Omfang, innretning og organisering av satsingen fastsettes årlig i partnerskap med kyst<strong>kommune</strong>ne.<br />
Retningslinjer:<br />
- Det forutsettes at prosjekter som kan finansieres over satsingen har et regionalt perspektiv og nedslagsfelt<br />
med en tydelig forankring i RUP for det enkelte år.<br />
- Prosjekter som finansieres over satsingen er primært prosjekter som vanskelig kan fullfinansieres over andre<br />
eksistrerende virkemiddelordninger (offentlige og private, separat eller i kombinasjon).<br />
- Normalt støttegrunnlag er inntil 50% av prosjektets kapitalbehov. For tiltak rettet mot kvinner, ungdom og<br />
infrastrukturelle tiltak kan støttesatsen være inntil 75%.<br />
- For enkelte innsatsområder og enkeltprosjekter hvor en bevilgning over kystutviklingsmidlene er en<br />
utløsende faktor overfor annen offentlig og privat finansiering, kan kystutvikingsmidlene inngå som en del av<br />
en kommunal egenfinansiering.<br />
- Bevilgninger over / bruk av regionale/kommunale fond godkjennes tilsvarende som egenfinansiering.<br />
- Egeninnsats i form av tidsbruk og egenfinansierte driftskostnader godkjennes som egenfinansiering. Dette<br />
gjelder både for private og offentlig initierte prosjekter.<br />
- Det settes ikke noe eksakt "tak" på samlet andel offentlig finansiering av offentlig eide prosjekter.<br />
som delfinansieres over kystutviklingsmidlene. Aktuelle prosjekter vurderes individuelt i fht. prosjektets<br />
karakter.<br />
5.3 Organisering av satsingen<br />
Kyst<strong>kommune</strong>ne har en årlig gjennomgang på aktuelle tiltak/prosjekter og setter opp en samlet oversikt som<br />
danner grunnlag for prioritering av bevilgninger over kystutviklingsmidlene. Prosjektene behandles løpende av<br />
fylkes<strong>kommune</strong>n i den rekkefølgen <strong>kommune</strong>ne har blitt enige om for det enkelte år. Det forutsettes at<br />
prosjektene som tas inn under satsingen er realistiske mht. den øvrige finansieringen og at prosjektene har<br />
gjennomføringsevne. Normalt forutsettes oppstart av prosjektene i 1. bevilgningsår og fullføring fortrinnsvis<br />
påfølgende år. Dette må forøvrig ses i sammenheng med når de enkelte prosjekter blir behandlet.<br />
Det vurderes å avsette en årlig "reservepott" av satsingen som kan gi muligheter for en startfinansiering på evt.<br />
nye prosjekter / tiltak som kommer opp / aktualiseres i løpet av det enkelte år.<br />
______________________________________<br />
Vi håper med dette at ovenstående forslag kan inngå som en del av <strong>kommune</strong>ns samlede innspill i forhold til<br />
RUP 2011.<br />
Med vennlig hilsen<br />
Per Arne Sørli<br />
daglig leder<br />
<strong>Vikna</strong> og Nærøy næringsforeninger<br />
Tel.: 918 12 074 e-post: pasorli@online.no<br />
2
Regionalt utviklingsprogram (RUP) – Kystgruppe<strong>møte</strong> 15.09.10<br />
Tiltaksbeskrivelse Type Prosjekt/Hensikt Status 2010<br />
Nærøysund Kystservice AS Industriutvikling, investering Viktig etablering, stor regional interesse<br />
Fortsatt store investeringsbehov<br />
Kystutviklingsmidler Infrastrukturtiltak, fellestiltak i 6 kystkommur Tiltak fra kyst<strong>kommune</strong>ne er prioritert<br />
Utvidelse av årlig ramme, redusert kommunal egenandel<br />
Sentrumsutvikling og bygdemobilisering Fokus på muligheter og potensialer i grender/bygder,<br />
med kobling næring/bolyst.<br />
Åpne for bruk av midlene utenfor <strong>kommune</strong>senteret<br />
Namdalshagens inkubator i Ytre Namdal<br />
Kulturbasert næringsutvikling Remmastrauman<br />
Infrastruktur<br />
Styrke innovasjonsmiljøet<br />
Øke samhandlingen mellom utviklingsmiljøene<br />
Økt innovasjonsgrad<br />
Entreprenørskapssatsing<br />
Søblomsten<br />
Utbygging av mobilnettet<br />
Utbygging av superbredbånd (fiber)<br />
Hurtigbåtanløp – flytebrygge<br />
Overtakelse av ferjestrekningene Eidshaug-Gjerdinga,<br />
Ramstadlandet-Borgan<br />
Utvidelse av flyplass<br />
Marin/maritim inkubator etablert i Namdalshagen AS,<br />
kontorsted i Ottersøy<br />
Følge opp Ytre Namdal Utviklingskontor under etablering<br />
Jobbes med sluttfinansiering, stiftelse er etablert.<br />
Søknad fra stiftelsen om bruk av kystutviklingsmidler<br />
aksepert<br />
Arbeid med finansiering pågår<br />
Avklart gjennom kystutviklingsmidlene<br />
Superbredbånd (fiber) under planlegging<br />
Nye kaianlegg for hurtigbåt er avklart finansielt<br />
Forberedelser igangsatt<br />
Forberedende arbeider gjort. Forprosjektplaner utarbeides<br />
Næringsarealer<br />
Næringsarealer i Nærøysundområdet Planlegging pågår, utvidelse av Purkholmen<br />
industriområde iverksettes i høst.<br />
Fjernvarmeanlegg – bioenergi Ny ungdomskole og svømmebassen tilrettelegges for Lokale skogeiere er utfordret på å se på muligheten for å
Interkommunalt samarbeid<br />
bruk av bioenergi. Flere kommunale bygg er<br />
tilrettelagt for fjernvarme.<br />
levere virke. Prosjektleder for regionalt skogprosjekt har<br />
dialog med skogeiere på dette.<br />
Sluttrapport behandles, flere fagområder samordnes fra<br />
1.1.2011.<br />
Omstillingsarbeidet Forutsigbarhet i forhold til medfinansiering i 2011 Nyskaping og Utvikling Ytre Namdal IKS stiftet<br />
Rekruttering av daglig leder i gang
VIKNA KOMMUNE<br />
Postadresse Telefon Telefaks<br />
Postboks 133, Sentrum 74 39 33 00 74 39 00 70<br />
7901 RØRVIK E-post: vikna@vikna.<strong>kommune</strong>.no<br />
Saksnr.: 2009/766-7<br />
Arkiv: 200<br />
Dato: 15.09.2010<br />
Saksbehandler/Tlf: Elsa Elde / 74 39 34 21<br />
SAKSFRAMLEGG<br />
Utvalgssaksnr Utvalg Møtedato<br />
102/10 Formannskap 28.09.2010<br />
124/10 Formannskap 19.10.2010<br />
Kommunestyre<br />
Nytt finansreglement for <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>.<br />
Vedlagte dokumenter:<br />
1 Finansreglement 01.09.2010.<br />
2 BDO AS - NOTAT - Kvalitetssikring av <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>s Finansreglement.<br />
3 Det Kgl. Kommunal- og Regiondepartementet - Ny Forskrift om<br />
finansforvaltning i <strong>kommune</strong>r og fylkes<strong>kommune</strong>r.<br />
4 Forskrift om <strong>kommune</strong>rs og fylkes<strong>kommune</strong>rs finansforvaltning.<br />
Dokumenter ikke vedlagt:<br />
- Ingen.<br />
RÅDMANNENS FORSLAG TIL VEDTAK:<br />
Formannskapet rår til slikt vedtak av <strong>kommune</strong>styret:<br />
<strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>styre vedtar framlagte forslag til nytt finansreglement datert<br />
1.09.2010 for <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>. Reglementet gjelder fra 1.11.2010.
Saksprotokoll i Formannskap - 28.09.2010<br />
Forslag fra Brit H. H. Buvarp:<br />
Saken utsettes til neste ordinære formannskaps<strong>møte</strong> <strong>19.10.10</strong>.<br />
Begrunnelse: For sent utsendte sakspapirer.<br />
Votering:<br />
Det ble votert over utsettelsesforslaget fra Brit H. H. Buvarp.<br />
Enstemmig vedtatt.<br />
Vedtak:<br />
Saken utsettes til neste ordinære formannskaps<strong>møte</strong> <strong>19.10.10</strong>.<br />
2
SAKSGRUNNLAG<br />
Ny forskrift om finansforvaltning i <strong>kommune</strong>r og fylkes<strong>kommune</strong>r ble fastsatt 9. juni 2009. Den<br />
nye forskriften trådte i kraft 1. juli 2010 og avløser gjeldende forskrift.<br />
SAKSOPPLYSNINGER<br />
Gjeldende finansreglement for <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> ble vedtatt av <strong>kommune</strong>styret i <strong>møte</strong> 30.01.2003<br />
– sak nr. 03/03.<br />
Med utgangspunkt i den nye sentrale forskriften har rådmannen utarbeidet nytt forslag til<br />
reglement på dette området for <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>. Rådmannen har i forslaget til ny forskrift lagt<br />
til grunn <strong>kommune</strong>styrets tidligere prinsipp om forsiktighet og lav risiko. Videre er sett til mal<br />
fra Norges kemner- og <strong>kommune</strong>økonomers forbund (NKK) og annen sammenlignbare<br />
<strong>kommune</strong>r sine reglement. Forslaget til nytt finansreglement er gjennomgått og kvalitetssikret av<br />
<strong>kommune</strong>ns revisor BDO som uavhengig instans, jfr. vedlagte uttalelse datert 09.09.2010.<br />
RÅDMANNENS VURDERING<br />
Rådmannen mener at det framlagte forslag til nytt reglement vil ivareta <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>s<br />
finansforvaltning på en tilfredsstillende måte og foreslås at dette vedtas. Forskriften fra 2003<br />
utgår og erstattes av den nye. Finansreglementet må sees i sammenheng med <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>s<br />
økonomireglement som ble vedtatt av <strong>kommune</strong>styret 20.05.2010.<br />
KONKLUSJON/TILRÅDING<br />
Finansreglementet datert 01.09.2010 foreslås vedtatt og gjelder fra 01.11.2010.<br />
Rørvik, 20.09.2010<br />
Roy H. Ottesen<br />
rådmann<br />
3
Reglement for finansforvaltning<br />
<strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong><br />
Vedtatt av <strong>kommune</strong>styret……….<br />
1
REGLEMENT FOR FINANSFORVALTNING<br />
1. Finansreglementets virkeområde ........................................................................................ 3<br />
1.1 Hensikten med reglementet .......................................................................................... 3<br />
1.2 Hvem reglementet gjelder for....................................................................................... 3<br />
2. Hjemmel og gyldighet........................................................................................................ 3<br />
2.1 Hjemmel ...................................................................................................................... 3<br />
2.2 Gyldighet ..................................................................................................................... 3<br />
3. Forvaltning og forvaltningstyper ........................................................................................ 3<br />
4. Formålet med <strong>kommune</strong>ns finansforvaltning...................................................................... 4<br />
5. Generelle rammer og begrensninger ................................................................................... 4<br />
6. Forvaltning av ledig likviditet og andre midler beregnet for driftsformål ............................ 5<br />
6.1. Innskudd i bank........................................................................................................... 5<br />
6.2. Felles plasseringsbegrensninger................................................................................... 5<br />
6,3 Fullmakter.................................................................................................................... 5<br />
6.4. Rapportering ............................................................................................................... 5<br />
7. Forvaltning av <strong>kommune</strong>ns gjeldsportefølje og øvrige finansieringsavtaler ........................ 6<br />
7.1. Vedtak om opptak av lån............................................................................................. 6<br />
7.2. Valg av låneinstrumenter............................................................................................ 6<br />
7.3. Tidspunkt for låneopptak............................................................................................. 7<br />
7.4. Konkurrerende tilbud .................................................................................................. 7<br />
7.5. Valg av rentebindingsperiode – bruk av sikringsinstrumenter ...................................... 7<br />
7.6. Størrelse på enkeltlån – spredning av låneopptak......................................................... 7<br />
7.8. Rapportering ............................................................................................................... 8<br />
8. Forvaltning av <strong>kommune</strong>ns langsiktige finansielle aktiva ................................................... 9<br />
8.1 Formål og Investeringsrammer ..................................................................................... 9<br />
9. Konstatering av avvik og vurdering og kvalitetssikring av finansiell risiko......................... 9<br />
9.1 Konstatering av avvik............................................................................................... 9<br />
9.2 Risikovurderinger..................................................................................................... 9<br />
9.3 Kvalitetssikring ........................................................................................................ 9<br />
2
1. Finansreglementets virkeområde<br />
1.1 Hensikten med reglementet<br />
Reglementet skal gi rammer og retningslinjer for <strong>kommune</strong>ns finansforvaltning. Reglementet<br />
utgjør en samlet oversikt over de rammer og begrensninger som gjelder, og underliggende<br />
fullmakter/instrukser/rutiner skal hjemles i reglementet. Reglementet definerer de<br />
avkastnings- og risikonivå som er akseptable for plassering og forvaltning av likvide midler<br />
og midler beregnet for driftsformål, opptak av lån/gjeldsforvaltning og plassering og<br />
forvaltning av langsiktige finansielle aktiva.<br />
1.2 Hvem reglementet gjelder for<br />
Reglementet gjelder for <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>. Reglementet gjelder også for virksomhet i<br />
kommunale foretak etter <strong>kommune</strong>loven kapittel 11 og interkommunalt samarbeid etter<br />
<strong>kommune</strong>loven § 27.<br />
I den grad disse virksomhetene har en egen finansforvaltning skal denne utøves i tråd med<br />
dette reglementet, eller i tilfellet med interkommunalt samarbeid, etter et omforent<br />
finansreglement som er godkjent av <strong>kommune</strong>styret.<br />
2. Hjemmel og gyldighet<br />
2.1 Hjemmel<br />
Dette reglementet er utarbeidet på bakgrunn av:<br />
• Lov om <strong>kommune</strong>r og fylkes<strong>kommune</strong>r av 25. september 1992, § 52<br />
• Ny forskrift om <strong>kommune</strong>rs og fylkes<strong>kommune</strong>rs finansforvaltning fastsatt av KRD 9.<br />
juni 2009 (FOR 2009-06-09 nr 635).<br />
2.2 Gyldighet<br />
• Reglementet trer i kraft fra og med 01.11.2010. Finansreglementet skal vedtas minst én<br />
gang i hver <strong>kommune</strong>styreperiode.<br />
• Dette reglementet erstatter alle tidligere regler og instrukser som <strong>kommune</strong>styret eller<br />
annet politisk organ har vedtatt for <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>s finansforvaltning.<br />
3. Forvaltning og forvaltningstyper<br />
I samsvar med bestemmelsene i forskriften om <strong>kommune</strong>rs og fylkes<strong>kommune</strong>rs<br />
finansforvaltning skal reglementet omfatte forvaltningen av alle <strong>kommune</strong>ns finansielle aktiva<br />
(plasseringer) og passiva (rentebærende gjeld). Gjennom dette finansreglementet er det vedtatt<br />
målsettinger, strategier og rammer for:<br />
• Forvaltning av ledig likviditet og andre midler beregnet for driftsformål.<br />
• Forvaltning av <strong>kommune</strong>ns gjeldsportefølje og øvrige finansieringsavtaler<br />
• Plassering og forvaltning av <strong>kommune</strong>ns langsiktige finansielle aktiva.<br />
3
4. Formålet med <strong>kommune</strong>ns finansforvaltning<br />
Finansforvaltningen har som overordnet formål å sikre en rimelig avkastning samt stabile og<br />
lave netto finansieringskostnader for <strong>kommune</strong>ns aktiviteter innenfor definerte risikorammer.<br />
Dette søkes oppnådd gjennom følgende delmål:<br />
• Kommunen skal til en hver tid ha likviditet (inkludert trekkrettigheter) til å dekke løpende<br />
forpliktelser.<br />
• Plassert overskuddslikviditet skal over tid gi en god og konkurransedyktig avkastning<br />
innenfor definerte krav til likviditet og risiko, hensyntatt tidsperspektiv på plasseringene.<br />
• Lånte midler skal over tid gi lavest mulig totalkostnad innenfor definerte krav til<br />
refinansieringsrisiko og renterisiko, hensyntatt behov for forutsigbarhet i lånekostnader.<br />
• Dersom <strong>kommune</strong>n har langsiktige finansielle aktiva, skal forvaltningen av disse gi en god<br />
langsiktig avkastning til akseptabel risiko som over tid skal bidra til å gi <strong>kommune</strong>ns<br />
innbyggere et best mulig tjenestetilbud<br />
5. Generelle rammer og begrensninger<br />
• Kommunestyret skal selv gjennom fastsettelse av dette finansreglement, ta stilling til hva<br />
som er tilfredsstillende avkastning og vesentlig finansielle risiko, jfr. <strong>kommune</strong>lovens<br />
§52.<br />
• Reglementet skal baseres på <strong>kommune</strong>ns egen kunnskap om finansielle markeder og<br />
instrumenter.<br />
• Kommunestyret skal ta stilling til prinsipielle spørsmål om finansforvaltningen, herunder<br />
hva som regnes som langsiktige finansielle aktiva. Det påligger rådmannen en selvstendig<br />
plikt til å utrede og legge frem saker for <strong>kommune</strong>styret som anses som prinsipielle.<br />
• Rådmannen skal fortløpende vurdere egnetheten av reglementets forskjellige rammer og<br />
begrensninger, og om disse på en klar og tydelig måte sikrer at kapitalforvaltningen<br />
utøves forsvarlig i forhold til de risikoer <strong>kommune</strong>n er eksponert for.<br />
• Det tilligger rådmannen å inngå avtaler i overensstemmelse med dette reglementet.<br />
• Det tilligger rådmannen med hjemmel i dette finansreglement, å utarbeide nødvendige<br />
fullmakter/instrukser/rutiner for de enkelte forvaltningsformer som er i overensstemmelse<br />
med <strong>kommune</strong>ns overordnede økonomibestemmelser.<br />
• Finansielle instrumenter og/eller produkter som ikke er eksplisitt tillatt brukt gjennom<br />
dette reglementet, kan ikke benyttes i <strong>kommune</strong>ns finansforvaltning.<br />
Kommunen kan i sin finansforvalting benytte seg av andre finansielle instrumenter, såkalte<br />
avledede instrumenter/derivater. Slike instrumenter skal være konkret angitt under de enkelte<br />
forvaltningsformer og må benyttes innenfor risikorammene for underliggende aktiva eller<br />
gjeld og skal inngå ved beregning av finansiell risiko.<br />
Konkrete rammer for forvaltning av henholdsvis <strong>kommune</strong>ns midler til driftsformål (inkl.<br />
ledig likviditet), gjeldsporteføljen og langsiktige finansielle aktiva omtales i fortsettelsen hver<br />
for seg.<br />
4
6. Forvaltning av ledig likviditet og andre midler beregnet for driftsformål<br />
Kommunens midler til driftsformål (herunder ledig likviditet) kan plasseres i bankinnskudd.<br />
Alle plasseringer skal gjøres i norske kroner (NOK).<br />
Kommunen kan inngå rammeavtale for å ivareta det løpende behov for banktjenester. Som<br />
hovedregel skal <strong>kommune</strong>ns banktjenester på anbud hvert 4. år. Ved valg av<br />
hovedbankforbindelse stilles det krav om minimum internasjonal kredittrating A- eller<br />
tilsvarende kredittvurdering. Det kan gjøres avtale om trekkrettighet.<br />
Kommunens driftslikviditet skal plasseres i <strong>kommune</strong>ns hovedbank, eventuelt supplert med<br />
innskudd i andre større spare- eller forretningsbanker med forvaltningskapital som overstiger<br />
NOK 1,5 mrd.<br />
Ledig likviditet og andre midler beregnet for driftsformål, utover hva som trengs til dekning<br />
av <strong>kommune</strong>ns løpende forpliktelser, fratrukket estimerte innbetalinger, de nærmeste 3<br />
måneder, kan plasseres etter følgende retningslinjer:<br />
6.1. Innskudd i bank<br />
For bankinnskudd gjelder følgende begrensninger:<br />
a) Tidsbinding kan ikke avtales for en periode på mer enn 6 måneder<br />
b) Et enkelt innskudd med tidsbinding kan ikke utgjøre mer enn NOK 20 mill<br />
6.2. Felles plasseringsbegrensninger<br />
• Kommunens samlete innskudd i bank/kredittinstitusjon (inkl. direkte eie av<br />
verdipapirer utstedt eller garantert av institusjonen) skal ikke overstige 2 % av<br />
institusjonens forvaltningskapital<br />
• Kommunens eierandel i et pengemarkedsfond skal ikke overstige 5 % av fondets<br />
forvaltningskapital.<br />
6,3 Fullmakter<br />
Rådmannen gis fullmakt til å plassere ledig likviditet, herunder:<br />
• Valg av finansinstitusjon<br />
• Forhandle og bestemme vilkår for plasseringen<br />
• Bestemme sammensetningen av plasseringen<br />
6.4. Rapportering<br />
Rådmannen skal i forbindelse med tertialrapportering per 30. april og per 31. august, legge<br />
frem rapporter for <strong>kommune</strong>styret som viser status for forvaltningen av ledig likviditet og<br />
andre midler beregnet for driftsformål. I tillegg skal rådmannen etter årets utgang legge frem<br />
en rapport for <strong>kommune</strong>styret som viser utviklingen gjennom året og status ved utgangen av<br />
året.<br />
5
Rapportene skal ta utgangspunk i følgende tabell:<br />
31.12.201x-1 30.04.201x 31.08.201x 31.12.201x<br />
Mill % Mill % Mill % Mill %<br />
NOK<br />
NOK NOK<br />
NOK<br />
Innskudd hos<br />
hovedbankforbindelse<br />
Innskudd i andre banker<br />
Samlet kortsiktig likviditet<br />
Avkastning siden 31.12.201x-1<br />
Bekreftelse på enkelteksponering<br />
2 % av forvalt ningskapital<br />
100 % 100 % 100 % 100 %<br />
Største tidsinnskudd NOK ? mill NOK ? mill NOK ? mill NOK ? mill<br />
Rapporten skal i tillegg angi følgende:<br />
• Rådmannens kommentarer knyttet til sammensetning, rentebetingelser/avkastning,<br />
vesentlige markedsendringer og endring i risikoeksponering.<br />
• Rådmannens beskrivelse og vurdering av avvik mellom faktisk forvaltning og<br />
risikorammene i finansreglementet.<br />
7. Forvaltning av <strong>kommune</strong>ns gjeldsportefølje og øvrige<br />
finansieringsavtaler<br />
7.1. Vedtak om opptak av lån<br />
Kommunestyret fatter vedtak om opptak av nye lån i budsjettåret. Slik vedtak skal som<br />
minimum angi:<br />
• Lånebeløp<br />
• Nedbetalingstid<br />
Med utgangspunkt i <strong>kommune</strong>styrets vedtak gjennomfører rådmannen låneopptak, herunder<br />
godkjenning av lånevilkår, og for øvrig forvaltning av <strong>kommune</strong>ns innlån etter de<br />
retningslinjer som framgår av dette reglementet, og i tråd med bestemmelsene i<br />
Kommunelovens § 50 om låneopptak.<br />
Det kan også tas opp lån til refinansiering av eksisterende gjeld.<br />
7.2. Valg av låneinstrumenter<br />
Det kan kun tas opp lån i norske kroner.<br />
Lån kan tas opp som direkte lån i offentlige og private finansinstitusjoner, samt i livselskaper.<br />
Det er også adgang til å legge ut lån i sertifikat- og obligasjonsmarkedet. Lån tas opp som<br />
serielån.<br />
Finansiering kan også skje gjennom finansiell leasing.<br />
6
7.3. Tidspunkt for låneopptak<br />
Låneopptakene skal vurderes opp mot likviditetsbehov, vedtatt investeringsbudsjett,<br />
forventninger om fremtidig renteutvikling og generelle markedsforhold.<br />
7.4. Konkurrerende tilbud<br />
Låneopptak skal søkes gjennomført til markedets gunstigste betingelser. Det skal innhentes<br />
minst 2 konkurrerende tilbud fra aktuelle långivere. Det kan gjøres unntak fra denne reglen<br />
for situasjoner hvor <strong>kommune</strong>n velger å legge ut sertifikat- eller obligasjonslån gjennom å gi<br />
en tilrettelegger et eksklusivt mandat. Prinsippet kan også fravikes ved låneopptak i statsbank<br />
(f.eks etableringslån i Husbanken).<br />
7.5. Valg av rentebindingsperiode – bruk av sikringsinstrumenter<br />
Styring av låneporteføljen skal skje ved å optimalisere låneopptak og rentebindingsperiode i<br />
forhold til oppfatninger om fremtidig renteutvikling og innenfor et akseptabelt risikonivå gitt<br />
et overordnet ønske om forutsigbarhet og stabilitet i lånekostnader.<br />
Forvaltningen skal legges opp i henhold til følgende;<br />
a) Refinansieringsrisikoen skal reduseres ved å spre tidspunkt for renteregulering/forfall<br />
b) Gjennomsnittlig gjenværende rentebinding (durasjon – vektet rentebindingstid) på<br />
samlet rentebærende gjeld skal til en hver tid være mellom 1 og 5 år.<br />
c) Minimum 1/3 av gjeldsporteføljen skal ha flytende rente (rentebindig kortere enn ett<br />
år), minimum 1/3 skal ha fast rente, mens 1/3 skal vurderes ut i fra<br />
markedssituasjonen.<br />
d) Andelen av gjeldsporteføljen som har fast rente, bør fordeles i 1 til 5 års segmentet på<br />
en slik måte at <strong>kommune</strong>n får lavest mulig refinansieringsrisiko.<br />
e) I en normalsituasjon skal den samlete gjeldsporteføljens vektede renteløpetid være 3<br />
år.<br />
For å oppnå ønsket rentebinding, gis det anledning til å ta i bruk framtidige renteavtaler<br />
(FRA) og rentebytteavtaler (SWAP). Rentesikringsinstrumentene kan benyttes i den hensikt å<br />
endre renteeksponeringen for <strong>kommune</strong>ns lånegjeld. Forutsetninger for å gå inn i slike<br />
kontrakter skal være at en totalvurdering av renteforventninger og risikoprofil på et gitt<br />
tidspunkt, tilsier at slik endring er ønskelig.<br />
Det er ikke tillatt å løsrive derivathandelen (derivat=aksjer/opsjoner) fra den øvrige<br />
finansforvaltningen, og beregninger under punkt b) skal inkludere FRA- og SWAPkontrakter.<br />
Hensikten bak hver derivatkontrakt skal dokumenteres, og kontraktene skal<br />
knyttes til underliggende lån eller låneportefølje. Det skal kun benyttes større banker med<br />
bred dokumentert erfaring innenfor dette området, som motpart ved slike kontrakter.<br />
7.6. Størrelse på enkeltlån – spredning av låneopptak<br />
Forvaltningen legges opp i henhold til følgende;<br />
a) Låneporteføljen skal bestå av færrest mulig lån, dog slik at refinansieringsrisikoen ved<br />
ordinære låneforfall begrenses.<br />
b) Et enkeltlån kan ikke utgjøre mer enn 25 % av <strong>kommune</strong>ns samlete gjeldsportefølje<br />
7
c) Under ellers like forhold vil det være formålstjenlig at <strong>kommune</strong>n fordeler<br />
låneopptakene på flere lånegivere.<br />
7.7. Fullmakter<br />
Rådmannen gis fullmakt til :<br />
• Å godkjenne rente- og avdragsvilkår.<br />
• Å velge å refinansiere lån ut fra en strategisk finansforvaltning.<br />
7.8. Rapportering<br />
Rådmannen skal i forbindelse med tertialrapportering per 30. april og per 31. august<br />
rapportere på status for gjeldsforvaltningen. I tillegg skal rådmannen etter årets utgang<br />
rapportere til <strong>kommune</strong>styret med hensyn på utviklingen gjennom året og status ved utgangen<br />
av året.<br />
Rapportene skal ta utgangspunk i følgende tabell:<br />
Lån med pt rente<br />
Lån med NIBOR basert<br />
rente<br />
Lån med fast rente<br />
Rentebytteavtaler:<br />
Avtaler med mottatte renter<br />
Avtaler med avgitte renter<br />
Finansielle leasing<br />
Samlet langsiktig gjeld<br />
31.12.201x-1 30.04.201x 31.08.201x 31.12.201x<br />
Mill % Dur. Mill % Dur. Mill % Dur. Mill % Dur.<br />
NOK<br />
NOK<br />
NOK<br />
NOK<br />
-<br />
+<br />
100<br />
%<br />
Effektiv rentekostnad<br />
siden 31.12.201x-1<br />
Antall løpende enkeltlån<br />
Største enkeltlån NOK ? mill NOK ? mill NOK ? mill NOK ? mill<br />
100<br />
%<br />
For gjeldsforvaltningen skal det i tillegg rapporteres om følgende:<br />
• Opptak av nye lån (inkl. avtaler om finansiell leasing) i forrige tertial<br />
• Gjorte FRA´er og SWAP kontrakter i forrige kvartal<br />
• Refinansiering av eldre lån i forrige tertial<br />
• Rådmannens kommentarer knyttet til endring i risikoeksponering, gjenværende<br />
rentebinding og rentebetingelser i forhold til <strong>kommune</strong>ns økonomiske situasjon og<br />
situasjonen i lånemarkedet, samt forestående finansierings-/refinansieringsbehov<br />
• Rådmannens beskrivelse og vurdering av avvik mellom faktisk forvaltning og<br />
risikorammene i finansreglementet.<br />
100<br />
%<br />
100<br />
%<br />
8
8. Forvaltning av <strong>kommune</strong>ns langsiktige finansielle aktiva<br />
8.1 Formål og Investeringsrammer<br />
<strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> har ikke rammer for plassering av langsiktige finansielle aktiva.<br />
Dersom <strong>kommune</strong>n på et fremtidig tidspunkt har til hensikt å etablere forvaltning av<br />
langsiktige finansielle aktiva, vil dette finansreglement bli oppjustert med nødvendige og<br />
tilstrekkelige rammer og retningslinjer for slik forvaltning. Det endrete finansreglement vil<br />
bli vedtatt av <strong>kommune</strong>styret før oppstart av forvaltning av langsiktige finansielle aktiva.<br />
9. Konstatering av avvik og vurdering og kvalitetssikring av finansiell<br />
risiko<br />
9.1 Konstatering av avvik<br />
Ved konstatering av avvik mellom faktisk finansforvaltning og finansreglementets rammer,<br />
skal slikt avvik umiddelbart lukkes. Avviket slik det har fremstått, og eventuelt økonomisk<br />
konsekvens av avviket. skal uten ugrunnet opphold rapporteres til <strong>kommune</strong>styret sammen<br />
med forslag til rutineendringer som vil redusere sannsynligheten for slikt avvik i fremtiden.<br />
9.2 Risikovurderinger<br />
Det skal til hver rapportering til <strong>kommune</strong>styret gjøres følgende atskilte risikovurderinger:<br />
• Renterisikoen for plasseringer av ledig likviditet og andre midler beregnet for driftsformål<br />
og gjeldsporteføljen sett i sammenheng,<br />
9.3 Kvalitetssikring<br />
Finansforskriften pålegger <strong>kommune</strong>styret å la uavhengig kompetanse vurdere om<br />
finansreglementet legger rammer for en finansforvaltning som er i tråd med <strong>kommune</strong>lovens<br />
regler og reglene i finansforskriften. I tillegg skal uavhengig kompetanse vurdere rutinene for<br />
vurdering og håndtering av finansiell risiko, og rutiner for å avdekke avvik fra<br />
finansreglementet.<br />
Rådmannen pålegges ansvar for at slike eksterne vurderinger innhentes.<br />
Kvalitetssikring av finansreglementet skal finne sted ved hver endring av reglementet, og før<br />
<strong>kommune</strong>styret vedtar nytt, endret finansreglement. I denne sammenheng skal det også<br />
rapporteres på utført kvalitetssikring av rutinene.<br />
9
I BDO<br />
<strong>Vikna</strong> Kommune v/Elsa Elde<br />
7900 RØRVIK<br />
Namsos, 2010-09-09<br />
NOTAT - Kvalitetssikring av <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>s Finansreglement.<br />
1. Innledning<br />
I forskrift nr 635 av 9. juni 2009 (Ny finansforskrift) sier § 5 at <strong>kommune</strong>styret skal påse at<br />
uavhengig instans med kunnskap om finansforvaltning vurderer om finansreglementet legger<br />
rammer for en finansforvaltning som er i tråd med <strong>kommune</strong>lovens regler og reglene i Ny<br />
finansforskrift. Slik vurdering skal skje før reglementet vedtas i <strong>kommune</strong>styret.<br />
Det foreliggende utkast til reglement for <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>s finansforvaltning datert 01.09.2010<br />
(Reglementet) er gjennomgått av uavhengig kompetanse basert på Ny finansforskrifts § 5<br />
med tanke på forholdet til lover og regler, forholdet til effektiv og rasjonell drift og forholdet<br />
til pålitelig kontroll/rapportering.<br />
Rutiner som er etablert i henhold til Ny finansforskrifts § 8 (Rutiner for finansforvaltningen) er<br />
ikke vurdert i dette notatet.<br />
2. Forholdet til lover og regler<br />
Gjennom Lov, Ny forskrift og Reglement legges det opp til at de folkevalgte både skal forstå<br />
omfanget av og ta ansvaret for risikoen involvert i finansforvaltningen. Det må være opp til<br />
administrasjonen å påse at den finansielle risiko som det legge opp til i Reglementet, er i<br />
overensstemmelse med <strong>kommune</strong>styrets "forståelsesnivå" og risikoønske.<br />
Kommunelovens § 52 sier utrykkelig at <strong>kommune</strong>styret selv skal gi regler for<br />
finansforvaltningen og at <strong>kommune</strong>n skal forvalte sine midler slik at tilfredsstillende<br />
avkastning kan oppnås uten at det innebærer vesentlig finansiell risiko.<br />
Dette gir oss tre sentrale forhold:<br />
Kommunestyret skal selv gi regler - dvs, det må vedtas handlingsregler, ikke<br />
retningslinjer<br />
Midlene skal forvaltes tilfredsstillende - dvs, med en viss kvalitet sett i forhold til<br />
den risiko som ønskes tatt<br />
Unngå vesentlig finansiell risiko - dvs, det må vedtas konkrete rammer for å<br />
avgrense risikotagning<br />
Ny forskrift gir en del krav og retningslinjer som kan betraktes som nødvendige, (men<br />
nødvendigvis ikke tilstrekkelige) for utarbeidelse av et effektivt finansreglement.<br />
Det er vår oppfatning at Reglement for finansforvaltning i <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> isolert sett <strong>møte</strong>r<br />
disse krav og retningslinjer slik at forholdet til lover og regler skal være ivaretatt.<br />
Endelig vurdering av <strong>kommune</strong>ns Reglement må imidlertid sees i sammenheng med<br />
<strong>kommune</strong>ns økonomiske evne til å bære risiko.
I BDO<br />
3. Avsluttende kommentar<br />
Et viktig prinsipp i styrings-/ansvarsforholdet mettom stat og <strong>kommune</strong> ligger i <strong>kommune</strong>nes<br />
autonomi. Det vit si at de har antedning tit å foreta en hvilken som helst disposisjon som de<br />
gjennom tov etter forskrift ikke er forhindret fra. Dette gjelder også for finansforvaltningen.<br />
I tillegg er det et viktig prinsipp i Lov og Ny forskrift at <strong>kommune</strong>r/fylkes<strong>kommune</strong>r skal<br />
unngå vesentlig finansiell risiko. Departementet har imidtertid ikke funnet det hensiktsmessig<br />
å konkretisere hva som er vesentlig finansiell risiko. Det betyr at <strong>kommune</strong>styret selv må<br />
fastsette hvor stor risiko <strong>kommune</strong>n er villig til å påta seg.<br />
I og med at vesentlig finansiell risiko vit kunne gå utover innbyggernes velferd, leder det til at<br />
finansiell risiko må "måles" i forhold til mulig velferdstap forårsaket av finansforvattningen.<br />
Den finansielle risiko som en <strong>kommune</strong> vit være i stand til å ta innenfor Lov og Ny forskrift, er<br />
derfor avhengig av <strong>kommune</strong>ns samtete økonomiske situasjon. Dette er noe som både<br />
administrasjonen og <strong>kommune</strong>styret må være seg bevisst (jfr. stresstesten over).<br />
Med en kvalitetssikret Reglement på plass, vil det videre arbeid ligge i oppfølging av de<br />
rutinene som er nødvendige for å vurdere og å håndtere finansiell risiko.<br />
Som en del av disse rutinene kan det være hensiktsmessig at <strong>kommune</strong>styret i sammenheng<br />
med avleggelse av årsregnskapet får seg foretagt en sak om finansforvaltningen hvor det<br />
legges opp tit å gjøre et vedtak med hensyn på Reglementet (et mulig vedtak kan f.eks. være<br />
at Reglement fornyes uten forandringer). På den måten får man årtig bekreftet<br />
<strong>kommune</strong>styrets overordnete ansvar for regter for finansforvaltningen.<br />
Med vennlig hilsen<br />
BDO AS<br />
Staisauto sert revisor
Kommunene<br />
Fylkes<strong>kommune</strong>ne<br />
Fylkesmennene<br />
Deres ref<br />
ITTi<br />
DET KONGELIGE<br />
KOMMUNAL- OG REGIONALDEPARTEMENT<br />
Vår ref<br />
08/1534-71 EVV<br />
Dato<br />
23 F.1)2ijog<br />
NY forskrift om finansforvaltning i <strong>kommune</strong>r og fylkes<strong>kommune</strong>r<br />
Kommunal- og regionaldepartementet fastsatte 9. juni 2009 ny forskrift om <strong>kommune</strong>rs<br />
og fylkes<strong>kommune</strong>rs finansforvaltning. Forskriften regulerer plassering av ledig<br />
likviditet og forvaltning av gjeldsporteføljen i <strong>kommune</strong>r og fylkes<strong>kommune</strong>r,<br />
kommunale og fylkeskommunale foretak etter <strong>kommune</strong>loven kapittel 11 og<br />
interkommunale samarbeid etter <strong>kommune</strong>loven § 27. Den nye forskriften trer i kraft 1.<br />
juli 2010 og vil avløse gjeldende forskrift.<br />
Den nye forskriften regulerer i likhet med gjeldende forskrift om finansforvaltning<br />
kravene til <strong>kommune</strong>ns og fylkes<strong>kommune</strong>ns reglement, rutiner og rapportering på<br />
området, og den tydeliggjør ansvarsdelingen mellom lokalpolitikerne og<br />
administrasjonen.<br />
Forskriften slår fast at <strong>kommune</strong>ne og fylkes<strong>kommune</strong>ne skal utarbeide og vedta sitt<br />
eget finansreglement minst én gang i hver <strong>kommune</strong>styre- eller fylkestingsperiode.<br />
Den presiserer også at <strong>kommune</strong>nes og fylkes<strong>kommune</strong>nes finansforvaltning må<br />
samsvare med egen kunnskap på feltet.<br />
I tillegg stilles det noe mer detaljerte krav til innhold i reglementet, og kravene til<br />
rapportering er styrket. Administrasjonssjefen skal minst to ganger årlig legge fram<br />
rapporter om status for finansforvaltningen for <strong>kommune</strong>styret eller fylkestinget.<br />
Forskriften angir videre hva denne rapporteringen som et minimum skal inneholde.<br />
Videre er også kravene til de administrative rutinene for å vurdere og å håndtere risiko<br />
særlig presisert sammenlignet med gjeldende forskrift. Kommunestyret og fylkestinget<br />
skal på sin side påse at en uavhengig instans med kunnskap om finansforvaltning<br />
vurderer rutinene og at disse rutinene er etablert og etterleves.<br />
Flere høringsinstanser etterlyste en klarere definisjon av hva som ligger i begrepet<br />
Postadresse: Kontoradresse: Telefon *<br />
Postboks 8 k_,12 Dep Akersg. 59 22 24 90 90 /<br />
0032 OSLO Org. nr.:<br />
011 A ll 4C4<br />
Kommunalavdelingen<br />
Telefaks:<br />
Saksbehandler:<br />
Even Vaboen<br />
22247239
vesentlig finansiell risiko. Departementets vurdering er at det vanskelig lar seg gjøre å gi<br />
en clefinisjon som vil favne alle <strong>kommune</strong>r og fylkes<strong>kommune</strong>r. Hva som er vesentlig<br />
finansiell risiko for den enkelte <strong>kommune</strong> og fylkes<strong>kommune</strong> må blant annet vurderes i<br />
lys av deres økonomiske situasjon og kompetanse på feltet. Linjen departementet har<br />
lagt seg på i den fastsatte forskriften, er i tråd med foringene i Ot.prp. nr. 43 (1999-<br />
2000) , kapittel 11:<br />
"Departementet ser det slik at bestemmelsene om <strong>kommune</strong>nes finansforvaltning kun<br />
bør slå fast grunnleggende prinsipper. Det enkelte <strong>kommune</strong>styre må selv i en<br />
finansstrategi fastsette nærmere regler om finansforvaltningen innenfor<br />
<strong>kommune</strong>lovens rammer. Den foreslåtte bestemmelsen innebærer dermed at det er<br />
det enkelte <strong>kommune</strong>styret selv som fastsetter krav til avkastning og hvor stor risiko<br />
<strong>kommune</strong>n er villig til å påta seg. Departementet finner det saledes ikke<br />
hensiktsmessig å konkretisere hva som er tilfredsstillende avkastning og vesentlig<br />
finansiell risiko."<br />
Det finnes mye veiledning på hvordan risikoen i finansielle plasseringer kan måles, og<br />
departementet er av den oppfatning at det ikke bør angis forskriftsmessige krav til bruk<br />
av utvalgte målemetoder.<br />
Dagens forskrift nevner revisjonen som mulig uavhengig kompetanse ved<br />
kvalitetssikring av reglement og rutiner. Dette er videreført i den nye forskriften.<br />
Utover dette har ikke departementet tatt stilling til revisjonens og kontrollutvalgets<br />
roller ved fastsettelsen av denne forskriften. Disse vurderingene inngår i mandatet til<br />
den nedsatte arbeidsgruppen som skal foreslå tiltak og veiledningsmateriell som kan<br />
styrke arbeidet i kontrollutvalgene, revisjonene og administrasjonssjefenes<br />
internkontroll. Departementet vil avvente resultatene fra denne arbeidsgruppen før det<br />
eventuelt gjøres endringer i forskriften på dette området. Arbeidsgruppen skal levere<br />
sin rapport innen utgangen av 2009.<br />
Med hilsen<br />
k,ry-<br />
Thor I3ernstrøm e.f.<br />
avdelingsdirektør<br />
Side 2<br />
t.<br />
Even Vaboen<br />
seniorrådgiver<br />
Vedlegg: Ny forskrift om finansforvaltning i <strong>kommune</strong>r og fylkes<strong>kommune</strong>r<br />
Kopi til:<br />
Den norske Revisorforening, Finansnæringens Hovedorganisasjon,<br />
Forbund for kommunal økonomiforvaltning og skatteinnfordring (Nle(),<br />
KS, Norges Kommunerevisorforbund
Forskrift om <strong>kommune</strong>rs og fylkes<strong>kommune</strong>rs finansforvaltriing<br />
Fastsatt av Kommunal- og regionaldepartementet 9. juni 2009 med hjemmel i lov av 25.<br />
september 1992 nr. 107 om <strong>kommune</strong>r og tlkes<strong>kommune</strong>r (<strong>kommune</strong>loven) § 52 nr. 2.<br />
§ 1. Virkeområde<br />
Forskriften gjelder for <strong>kommune</strong>rs og fylkes<strong>kommune</strong>rs virksomhet.<br />
§ 2. Reglement for finansforvaltningen<br />
Kommunestyret og fylkestinget skal selv gi regler for <strong>kommune</strong>ns eller<br />
fylkes<strong>kommune</strong>ns finansforvaltning.<br />
Reglementet skal vedtas minst en gang i hver <strong>kommune</strong>styre- og<br />
fylkestingsperiode.<br />
§ 3. Rammer for reglementet<br />
Kommunestyret og fylkestinget skal ved fastsettelsen av reglementet vektlegge<br />
hensynet til en forsvarlig økonomiforvaltning og hensynet til å kunne dekke sine<br />
løpende betalingsforpliktelser. Reglementet skal inneholde bestemmelser som hindrer<br />
<strong>kommune</strong>n eller fylkes<strong>kommune</strong>n fra å ta vesentlig finansiell risiko i sin<br />
finansforvaltning.<br />
Ved forvaltning av ledig likviditet og andre midler beregnet for driftsformål skal det<br />
legges vekt på lav finansiell risiko og høy likviditet.<br />
Det skal i <strong>kommune</strong>n eller fylkes<strong>kommune</strong>n være kunnskap om finansforvaltning<br />
som til enhver tid er tilstrekkelig for at <strong>kommune</strong>n eller fylkes<strong>kommune</strong>n kan utøve sin<br />
finansforvaltning i tråd med sitt finansreglement. Dette gjelder også når <strong>kommune</strong>n<br />
eller fylkes<strong>kommune</strong>n kjøper finansforvaltningstjenester fra andre.<br />
§ 4. Innholdet i reglementet<br />
Reglementet skal omfatte forvaltningen av <strong>kommune</strong>ns eller fylkes<strong>kommune</strong>ns<br />
midler og gjeld, herunder:<br />
a) Ledig likviditet og andre midler beregnet for driftsformål.<br />
b) Langsiktige finansielle aktiva.<br />
c) Gjeldsporteføljen og evrige finansieringsavtaler.<br />
Reglementet skal minimum angi:<br />
a) Formålet med forvaltningen.<br />
b) Hva som regnes som langsiktige finansielle aktiva.<br />
c) Rammer og begrensninger for forvaltningen av de ulike forvaltningstyper<br />
som angitt i første ledd, herunder tillatt risikonivå, krav til risikospredning og<br />
tillatte finansielle instrumenter.<br />
d) Tidspunkt for og innhold i statusrapporteringen for finansforvaltningen i tråd<br />
med §§ 6 og 7.<br />
1
e) Håndtering av awik fra finansreglementet.<br />
§ 5. Kvalitetssikring av reglementet<br />
Kommunestyret og fylkestinget skal påse at uavhengig instans med kunnskap om<br />
finansforvaltning vurderer om finansreglementet legger rammer for en<br />
finansforvaltning som er i tråd med <strong>kommune</strong>lovens regler og reglene i denne forskrift.<br />
Vurderingen skal skje før reglementet vedtas i <strong>kommune</strong>styret og fylkestinget.<br />
§ 6. Rapportering til <strong>kommune</strong>styret eller b,lkestinget<br />
Administrasjonssjefen skal minst to ganger i året legge fram rapporter for<br />
<strong>kommune</strong>styret eller fylkestinget som viser status for <strong>kommune</strong>ns eller<br />
fylkes<strong>kommune</strong>ns finansforvaltning.<br />
I tillegg skal administrasjonssjefen etter årets utgang legge fram en rapport for<br />
<strong>kommune</strong>styret eller fylkestinget som viser utviklingen gjennom året og status ved<br />
utgangen året.<br />
Bestemmelsen gjelder tilsvarende for <strong>kommune</strong>råd eller fylkesråd i <strong>kommune</strong>r og<br />
fylkes<strong>kommune</strong>r med parlamentarisme.<br />
§ 7. Innholdet i rapporteringen<br />
Rapporteringen skal inneholde en beskrivelse og vurdering av:<br />
a) Aktiva<br />
Sammensetningen av aktiva<br />
Markedsverdi, samlet og fordelt på de ulike typer aktiva<br />
Vesentlige markedsendringer<br />
Endringer i risikoeksponering<br />
Avvik mellom faktisk forvaltning og kravene i finansreglementet<br />
Markedsrenter og egne rentebetingelser<br />
b) Passiva<br />
Sammensetning av passiva<br />
Lopetid for passiva<br />
Verdi, samlet og fordelt på de ulike typer passiva<br />
Vesentlige markedsendringer<br />
Endringer i risikoeksponering<br />
Avvik mellom faktisk forvaltning og kravene i finansreglementet<br />
Markedsrenter og egne rentebetingelser<br />
§ 8. Rutiner for finansforvallningen<br />
Det skal etableres administrative rutiner som sørger for at finansforvaltningen<br />
utøves i tråd med finansreglementet, gjeldende lover og denne forskrift, og at<br />
finansforvaltningen er gjenstand for betryggende kontroll. Det skal herunder etableres<br />
rutiner for vurdering og håndtering av finansiell risiko, og rutiner for å avdekke avvik<br />
fra finansreglementet.<br />
2
Kommunestyret og fylkestinget skal påse at uavhengig instans med kunnskap om<br />
finansforvaltning vurderer rutinene.<br />
Kommunestyret og fylkestinget skal påse at slike rutiner er etablert og etterleves.<br />
§ 9. Ikraftiredelse<br />
Forskriften trer i kraft 1.7.2010.<br />
Fra samme tidspunkt oppheves forskrift 5. mars 2001 nr. 299 om <strong>kommune</strong>rs og<br />
fylkes<strong>kommune</strong>rs finansforvaltning.<br />
3
Merknader<br />
Til § 1:<br />
Bestemmelsen angir at forskriften gjelder for <strong>kommune</strong>rs og fylkes<strong>kommune</strong>rs<br />
virksomhet. Dette omfatter også virksomhet i kommunale og fylkeskommunale foretak<br />
etter <strong>kommune</strong>loven kapittel 11 og interkommunalt eller interfylkeskommunalt<br />
samarbeid etter <strong>kommune</strong>loven § 27. Også disse virksomhetene skal utøve<br />
forvaltningen i tråd med finansreglementet.<br />
Forskriften angir ikke krav om at det skal fastsettes egne finansreglement for<br />
finansforvaltningen i slike virksomheter. Kommunen eller fylkes<strong>kommune</strong>n kan<br />
imidlertid dersom en anser det hensiktsmessig, innenfor rammene og begrensningene<br />
som er gitt i <strong>kommune</strong>ns eller fylkes<strong>kommune</strong>ns finansreglement, utarbeide nærmere<br />
regler for slike virksomheters forvaltning av midler og gjeld.<br />
Til § 2:<br />
Første ledd gjentar kravet i <strong>kommune</strong>loven § 52 nr. 1 om at <strong>kommune</strong>styret og<br />
fylkestinget selv skal gi regler for <strong>kommune</strong>ns eller fylkes<strong>kommune</strong>ns<br />
finansforvaltning (finansreglement).<br />
Med regler for finansforvaltning siktes det til målsettinger, strategier, rammer og<br />
begrensninger for forvaltning av finansielle aktiva (plassering av <strong>kommune</strong>ns eller<br />
fylkes<strong>kommune</strong>ns midler), samt rapporteringsrutiner. Videre siktes det til målsettinger,<br />
strategier, rammer og begrensninger for forvaltning av finansielle passiva<br />
(gjeldsporteføljen), herunder opptak av lån, inngåelse av leasingavtaler mv, samt<br />
rapporteringsrutiner.<br />
Det følger av <strong>kommune</strong>loven § 52 nr. 1 at det enkelte <strong>kommune</strong>styre og fylkesting selv<br />
skal gi regler for finansforvaltningen. Kommunestyret og fylkestinget kan således ikke<br />
delegere ansvaret for å fastsette regler for finansforvaltningen (finansreglementet) til<br />
underordnet organ. Kommunestyret og fylkestinget må selv (som et minimum) ta<br />
stilling til hvordan finansreglementet skal utformes i tråd med reglene i <strong>kommune</strong>loven<br />
og denne forskrift. Herunder følger det at <strong>kommune</strong>styret og fylkestinget selv tar<br />
stilling til krav til avkastning og hvor stor risiko <strong>kommune</strong>n og fylkes<strong>kommune</strong>n påtar<br />
seg (innenfor lovens rammer), jf. <strong>kommune</strong>loven § 52 nr. 3 (se også Ot.prp. nr 43 (1999-<br />
2000) s. 104 og 136).<br />
Kommunestyret og fylkestinget har etter <strong>kommune</strong>lovens alminnelige regler adgang til<br />
å delegere myndighet til annet folkevalgt organ. Slik delegasjonsadgang vil også<br />
foreligge når det gjelder spørsmål om <strong>kommune</strong>ns og fylkes<strong>kommune</strong>ns<br />
finansforvaltning. Delegasjonsadgangen vil imidlertid være avgrenset til saker hvor<br />
ikke <strong>kommune</strong>styret og fylkestinget selv er pålagt å fatte vedtak. Det ligger til grunn at<br />
4
delegert myndighet i spørsmål om finansforvaltningen må utøves innenfor det fastsatte<br />
finansreglementet.<br />
Kommunestyret eller fylkestinget kan fastsette at avgjørelser av visse spørsmål knyttet<br />
til finansforvaltningen ikke skal delegeres, men avgjøres av <strong>kommune</strong>styret eller<br />
fylkestinget selv. Dette kan eksempelvis være avgjørelser knyttet til inngåelse av<br />
finansielle avtaler av en viss størrelsesorden.<br />
Adgangen til å delegere myndighet til administrasjonssjefen er avgrenset til å gjelde<br />
saker som ikke er av prinsipiell betydning, jf. <strong>kommune</strong>loven § 23 nr. 4, hvor det heter<br />
at "Kommunalt og .61lkeskommunalt folkevalgt organ kan gi administrasjonssjefen<br />
myndighet til å treffe vedtak i enkeltsaker eller typer av saker som ikke er av prinsipiell<br />
betydning, hvis ikke <strong>kommune</strong>styret eller ffikestinget har bestemt noe annet".<br />
Administrasjonssjefen forestår (etter vedtak om delegasjon) den løpende<br />
finansforvaftningen på vegne av <strong>kommune</strong>styret eller fylkestinget, innenfor det<br />
finansreglementet <strong>kommune</strong>styret eller fylkestinget vedtar. Administrasjonssjefen har<br />
en selvstendig plikt til å vurdere hvorvidt saker er å anse som prinsipielle, og eventuelt<br />
å legge fram saker av prinsipiell betydning.<br />
Hva som regnes som saker av prinsipiell betydning vil på generelt grunnlag måtte<br />
vurderes ut fra avgjørelsens karakter og konsekvenser for <strong>kommune</strong>n og<br />
fylkes<strong>kommune</strong>n, og ut fra i hvilken utstrekning de viktige skjønnsmessige sider av<br />
saken kan anses klargjort gjennom <strong>kommune</strong>styrets eller fylkestingets vedtak,<br />
instrukser eller tidligere praksis.<br />
Det ligger til grunn at <strong>kommune</strong>styret og fylkestinget fastsetter et finansreglement med<br />
klare fullmakter fra <strong>kommune</strong>styret og fylkestinget til administrasjonssjefen til å forestå<br />
finansforvaltningen på vegne av <strong>kommune</strong>styret eller fylkestinget. I tillegg til å bidra til<br />
en klar ansvarsdeling mellom <strong>kommune</strong>styret/fylkestinget og administrasjonen, vil<br />
klare fullmakter fra <strong>kommune</strong>styret eller fylkestinget bidra til at administrasjonssjefen<br />
kan forestå den løpende finansforvaltningen på en effektiv måte på vegne av<br />
<strong>kommune</strong>styret eller fylkestinget.<br />
For <strong>kommune</strong>r og fylkes<strong>kommune</strong>r med parlamentarisme (<strong>kommune</strong>råd eller<br />
fylkesråd) vises det til <strong>kommune</strong>loven § 20.<br />
Departementet viser til <strong>kommune</strong>loven § 76, som angir at <strong>kommune</strong>styret og<br />
fylkestinget har det øverste tilsyn med den kommunale og fylkeskommunale<br />
forvaltning. Dette innebærer at <strong>kommune</strong>styret og fylkestinget har det øverste ansvaret<br />
for å føre tilsyn med at finansreglementet etterleves.<br />
Andre ledd angir at finansreglementet skal vedtas minst en gang i hver<br />
<strong>kommune</strong>styre- og fylkestingsperiode. Utformingen av finansreglementet skal være<br />
5
gjenstand for drøftinger og behandling i <strong>kommune</strong>styret eller fylkestinget, jf. første<br />
ledd.<br />
Finansreglementet bør dekke hvordan finansforvaltningen skal utøves både i gode og<br />
dårlige tider. Finansreglementet bør ha en langsiktig tidshorisont, og være robust mot<br />
svingninger i finansmarkedet. Det anses likevel naturlig at <strong>kommune</strong>r og<br />
fylkes<strong>kommune</strong>r gjennomgår egen finansforvaltning og oppdaterer finansreglementet<br />
med jevne mellomrom.<br />
Det kan være hensiktsmessig at finansreglementet vurderes årlig av <strong>kommune</strong>styret<br />
eller fylkestinget med tanke på om det er behov for endringer, eksempelvis i<br />
forbindelse med rapporteringen til <strong>kommune</strong>styret eller fylkestinget, jf. forskriften § 6.<br />
Det kan videre være hensiktsmessig å vurdere finansreglementet ved vesentlige<br />
markedssvingninger. Hvor ofte finansreglementet bør vurderes, utover reglementets<br />
minimumskrav, vil også kunne bero på kompleksiteten i finansforvaltningen, og andre<br />
forhold av betydning for <strong>kommune</strong>ns eller fylkes<strong>kommune</strong>ns finansforvaltning.<br />
Til § 3:<br />
Første ledd angir at <strong>kommune</strong>styret og fylkestinget ved fastsettelsen av<br />
finansreglementet skal vektlegge hensynet til en forsvarlig økonomiforvaltning og<br />
hensynet til å kunne dekke sine løpende betalingsforpliktelser. Første ledd angir videre<br />
at reglementet skal inneholde bestemmelser som hindrer <strong>kommune</strong>n eller<br />
fylkes<strong>kommune</strong>n fra å ta vesentlig finansiell risiko i sin finansforvaltning.<br />
Bestemmelsen har som formål å ivareta at <strong>kommune</strong>r og fylkes<strong>kommune</strong>r skal være i<br />
stand til å yte et godt og stabilt tjenestetilbud. En finans- og økonomiforvaltning som er<br />
forsvarlig både i mål og utforming er grunnlaget for å oppnå dette.<br />
Bestemmelsen må ses i sammenheng med <strong>kommune</strong>loven § 52 nr. 3, som angir at<br />
"Kommuner og tlkes<strong>kommune</strong>r skal forvalte sine midler slik at tilfredsstillende avkastning<br />
kan oppnås, uten at det innebærer vesentlig finansiell risiko, og under hensyn til at<br />
<strong>kommune</strong>n og blkes<strong>kommune</strong>n skal ha midler til å dekke sine betalingsforpliktelser ved<br />
forfall".<br />
Bestemmelsen i <strong>kommune</strong>loven slår fast som et grunnleggende prinsipp at<br />
finansforvaltningen skal skje slik at den ivaretar hensynet til balanse mellom<br />
avkastning, risiko og likviditet. Det følger av bestemmelsen at <strong>kommune</strong>styret og<br />
fylkestinget ved fastsettelsen av reglementet skal ta stilling til forholdet mellom<br />
avkastning, risiko og likviditet. Det enkelte <strong>kommune</strong>styre og fylkesting må selv<br />
gjennom fastsettelsen av finansreglementet ta nærmere stilling til hva som er<br />
tilfredsstillende avkastning og vesentlig finansiell risiko,jf. Ot.prp. nr. 43 (1999-2000) s.<br />
136.<br />
6
I vurderingen av vesentlig finansiell risiko vil det imidlertid være naturlig å vurdere både<br />
risikoen i <strong>kommune</strong>ns eller fylkes<strong>kommune</strong>ns totale forvaltningsportefølje og risikoen i<br />
de enkelte finansielle instrumenter. Hvorvidt den finansielle risiko en <strong>kommune</strong> eller<br />
fylkes<strong>kommune</strong> tar på seg i sin finansforvaltning er forsvarlig, må ses i sammenheng<br />
med <strong>kommune</strong>ns eller fylkes<strong>kommune</strong>ns økonomiske evne til å bære risiko.<br />
Det understrekes at det vil være <strong>kommune</strong>styret og fylkestinget selv som må fastsette<br />
hva som vil være tilfredsstillende avkastning for den enkelte <strong>kommune</strong> og<br />
fylkes<strong>kommune</strong> (uten at det tas vesentlig finansiell risiko). Dette innebærer at<br />
<strong>kommune</strong>r og fylkes<strong>kommune</strong>r kan (og i mange tilfeller bør) legge til grunn lav<br />
finansiell risiko og mer stabil avkastning for hele forvaltningsporteføljen, og at<br />
<strong>kommune</strong>r og fylkes<strong>kommune</strong>r ikke vil være pålagt å forvalte langsiktige finansielle<br />
aktiva med en noe høyere finansiell risiko, jf. merknadene til § 4.<br />
Andre ledd angir at ved forvaltning av ledig likviditet og andre midler beregnet<br />
for driftsformål skal det legges vekt på lav finansiell risiko og høy likviditet. Dette er<br />
nærmere omtalt i merknadene til § 4.<br />
Tredje ledd fastslår at det i <strong>kommune</strong>n eller fylkes<strong>kommune</strong>n til enhver tid skal<br />
være kunnskap om finansforvaltning som er tilstrekkelig for at <strong>kommune</strong>n eller<br />
fylkes<strong>kommune</strong>n kan utøve sin finansforvaltning i tråd med sitt finansreglement. Dette<br />
innebærer at det skal være samsvar mellom finansreglementet og <strong>kommune</strong>ns eller<br />
fylkes<strong>kommune</strong>ns egen kunnskap om finansforvaltning, slik at forvaltningen innrettes<br />
på en betryggende måte. Reglementet skal utformes i lys av <strong>kommune</strong>ns eller<br />
fylkes<strong>kommune</strong>ns evne til å vurdere og håndtere finansiell risiko. Bestemmelsen<br />
fastslår at dette også gjelder når <strong>kommune</strong>n eller fylkes<strong>kommune</strong>n kjøper<br />
finansforvaltningstjenester fra andre. Bestemmelsen har som formål å presisere<br />
<strong>kommune</strong>nes og fylkes<strong>kommune</strong>nes ansvar for at finansforvaltningen utformes og<br />
organiseres på en måte som er økonomisk og operasjonelt forsvarlig gitt kompetansen i<br />
den enkelte <strong>kommune</strong> og fylkes<strong>kommune</strong>.<br />
Med kunnskap om finansforvaltning forstås kompetanse til å kunne foreta faglig<br />
kvalifiserte vurderinger av finansiell risiko og den løpende finansforvaltningen, og<br />
kompetanse til å kontrollere om forvaltningen utøves i tråd med finansreglementet,<br />
<strong>kommune</strong>lovens regler og reglene i denne forskrift.<br />
Finansforvaltningen kan innrettes mer eller mindre kompleks. Det følger av<br />
bestemmelsen at kravet til <strong>kommune</strong>ns og fylkes<strong>kommune</strong>ns egen kunnskap om<br />
finansforvaltning øker med kompleksiteten i finansforvaltningen. Videre følger det av<br />
bestemmelsen at jo mer kompleks finansforvaltningen er, desto større krav vil det måtte<br />
stilles til <strong>kommune</strong>ns og fylkes<strong>kommune</strong>ns utforming og organisering av<br />
finansforvaltningen for at denne skal kunne anses økonomisk og<br />
administrativt/operasjonelt forsvarlig.<br />
,..<br />
7
Bestemmelsen er ikke til hinder for at <strong>kommune</strong>r og fylkes<strong>kommune</strong>r kan kjøpe<br />
forvaltningstjenester fra andre. Kommuner og fylkes<strong>kommune</strong>r står fritt til å velge om<br />
de ønsker dette. Dersom det kjøpes forvaltningstjenester fra andre, ligger det til grunn<br />
at forvaltningen skal utøves i tråd med <strong>kommune</strong>ns og fylkes<strong>kommune</strong>ns<br />
finansreglement.<br />
Det følger videre av bestemmelsen at når <strong>kommune</strong>n eller fylkes<strong>kommune</strong>n kjøper<br />
finansforvaltningstjenester fra andre, skal finansreglementet fortsatt baseres på<br />
<strong>kommune</strong>ns og fylkes<strong>kommune</strong>ns egen kunnskap om finansforvaltning. Dersom<br />
<strong>kommune</strong>n eller fylkes<strong>kommune</strong>n kjøper forvaltningstjenester fra andre, må<br />
<strong>kommune</strong>n og fylkes<strong>kommune</strong>n likevel selv kunne være i stand til å foreta faglig<br />
kvalifiserte vurderinger av finansiell risiko og den løpende finansforvaltningen, og være<br />
i stand til å kontrollere om forvaltningen utøves i tråd med finansreglementet,<br />
<strong>kommune</strong>lovens regler og reglene i denne forskrift.<br />
Bestemmelsen anses som en utdyping av <strong>kommune</strong>loven § 23 nr. 2, som pålegger<br />
administrasjonssjefen å påse at de saker som legges fram for folkevalgte organer er<br />
forsvarlig utredet, og sørge for at administrasjonen drives i samsvar med lover,<br />
forskrifter og overordnede instrukser, og at den er gjenstand for betryggende kontroll.<br />
Til § 4:<br />
Bestemmelsen angir hva reglementet minst skal inneholde. Kravene i<br />
bestemmelsen, og beskrivelsen i denne merknaden av hva finansreglementet skal<br />
omfatte, er ikke uttømmende. Den enkelte <strong>kommune</strong> og fylkes<strong>kommune</strong> må vurdere<br />
om det kan være hensiktsmessig eller nødvendig å supplere finansreglementet<br />
ytterligere.<br />
Tidshorisonten for når midler (finansielle aktiva) skal anvendes er avgjørende for<br />
forvaltningen av midlene, herunder hvilken risiko/avkastning en bør legge til grunn for<br />
forvaltningen. Jo lengre tidshorisont, jo mer forsvarlig kan det være å ta noe høyere<br />
risiko for å kunne oppnå en noe høyere forventet avkastning på midlene. Bestemmelsen<br />
skiller derfor mellom forvaltningen av ledig likviditet og andre midler beregnet for<br />
driftsformål og forvaltningen av langsiktige finansielle aktiva atskilt fra <strong>kommune</strong>ns og<br />
fylkes<strong>kommune</strong>ns midler beregnet for driftsformål.<br />
Det vises til § 3 andre ledd, som angir at ledig likviditet og andre midler beregnet for<br />
driftsformål skal forvaltes med lav finansiell risiko og høy likviditet. Tilsvarende krav er<br />
ikke fastsatt for forvaltningen av langsiktige finansielle aktiva. Dette innebærer at<br />
reglene i <strong>kommune</strong>loven og forskriften åpner for at langsiktige finansielle aktiva kan<br />
forvaltes slik at man godtar noe høyere finansiell risiko, og eventuelt lavere likviditet, i<br />
bytte mot muligheten for en noe høyere avkasting på lang sikt. En forutsetning vil være<br />
at det anses forsvarlig å fokusere mindre på kortsiktige svingninger i markedet (som<br />
følge av større risiko). Langsiktige finansielle aktiva kan likevel ikke forvaltes slik at det<br />
tas vesentlig finansiell risiko, jf. <strong>kommune</strong>loven § 52 nr. 3 og forskriften § 3 første ledd.<br />
8
Det understrekes at dette ikke må forstås slik at <strong>kommune</strong>r og fylkes<strong>kommune</strong>r er<br />
pålagt å forvalte langsiktige finansielle aktiva med en høyere finansiell risiko.<br />
Det presiseres at skillet mellom ledig likviditet og andre midler beregnet for driftsformål<br />
og langsiktige finansielle aktiva ikke entydig tilsvarer skillet mellom omløpsmidler og<br />
anleggsmidler i årsregnskapet. Eksempelvis vil langsiktige finansielle aktiva etter<br />
regnskapsreglene kunne måtte regnes som finansielle omløpsmidler.<br />
Departementet minner om reglene for regnskapsføring av finansielle eiendeler, som<br />
innebærer at verdiendringer på finansielle eiendeler i mange tilfeller skal<br />
regnskapsføres i året de oppstår. Det vises til forskrift 15. desember 2000 nr. 1424 om<br />
årsregnskap for <strong>kommune</strong>r og fylkes<strong>kommune</strong>r § 8 og god kommunal regnskapsskikk<br />
(Kommunal Regnskapsstandard nr. 1). Forvaltningen av langsiktige midler vil dermed<br />
kunne ha budsjettmessige effekter, og være utslagsgivende for <strong>kommune</strong>ns eller<br />
fylkes<strong>kommune</strong>ns velferdstjenesterpå kort sikt. For eksempel dersom tap på<br />
finansplasseringer innebærer regnskapsmessig merforbruk og krav til inndekning i<br />
påfølgende år, eller dersom tap på finansplasseringer ikke er innarbeidet i <strong>kommune</strong>ns<br />
eller fylkes<strong>kommune</strong>ns årsbudsjett. Dette innebærer at det vil kunne være nødvendig at<br />
<strong>kommune</strong>r og fylkes<strong>kommune</strong>r, i den grad <strong>kommune</strong>n eller fylkes<strong>kommune</strong>n har<br />
midler som forvaltes langsiktig og som er utsatt for markedssvingninger, innretter sin<br />
økonomiforvaltning slik at det finnes buffere (fondsmidler) som kan benyttes til å<br />
skjerme tjenesteproduksjonen for negative verdiendringer på plasseringene. Det vises<br />
her til <strong>kommune</strong>loven § 46 nr. 6 som angir krav om at det skal budsjetteres med et<br />
driftsresultat som minst er tilstrekkelig til å dekke renter, avdrag og nødvendige<br />
avsetninger. Nødvendige avsetninger omfatter avsetninger som anses nødvendige av<br />
hensyn til god kommunal økonomiforvaltning, jf. Ot.prp. nr. 43 (1999-2000) s. 131.<br />
Første ledd innebærer at reglementet skal omfatte forvaltningen av alle<br />
finansielle aktiva (plasseringer) og all passiva (gjeld). Det følger av første ledd bokstav<br />
a at reglementet skal inneholde regler for forvaltning av <strong>kommune</strong>ns og<br />
fylkes<strong>kommune</strong>ns ledige likviditet og andre midler beregnet for driftsformål.<br />
Med "ledig likviditet og andre midler beregnet for driftsformål" menes midler som skal<br />
kunne være tilgjengelige for å dekke <strong>kommune</strong>ns og fylkes<strong>kommune</strong>ns<br />
betalingsforpliktelser etter hvert som de forfaller innenfor en kort og mellomlang<br />
tidshorisont. Kommunen og fylkes<strong>kommune</strong>n må selv, ut fra egen økonomisk<br />
situasjon, forestående forpliktelser og forfallstidspunktet for disse, vurdere nærmere<br />
hva som må regnes som ledig likviditet og andre midler beregnet for driftsformål.<br />
Som et utgangspunkt legger departementet til grunn at dette typisk er:<br />
løpende inntekter som skal dekke løpende utgifter,<br />
en andel av midler på disposisjonsfond eller ubundet investeringsfond,<br />
ubrukte øremerkete drifts- og investeringstilskudd,<br />
midler på selvkostfond,<br />
9
midler på bundne fond, hvor det eventuelt er fastsatt krav om at midler skal være<br />
disponible til enhver tid<br />
ubrukte lånemidler, herunder ubrukte lånemidler tatt opp til eget lånefond.<br />
Ledig likviditet og andre midler beregnet for driftsformålskal forvaltes med lav finansiell<br />
risiko og høy likviditet, jf. § 3 andre ledd. Finansiell risiko er nærmere omtalt under<br />
merknadene til andre ledd.<br />
Bestemmelsen utdyper kravet i <strong>kommune</strong>loven § 52 nr. 3, som angir at forvaltningen<br />
skal skje "... under hensyn til at <strong>kommune</strong>n og ftlkes<strong>kommune</strong>n skal ha midler til å dekke<br />
sine betalingsforpliktelser ved forfall". Dette innebærer at det til enhver tid skal være<br />
ledige likvider til å dekke utbetalinger. Kommunens og fylkes<strong>kommune</strong>ns midler må<br />
følgelig i tilstrekkelig grad plasseres i verdipapirer med tilstrekkelig likviditet.<br />
En <strong>kommune</strong> eller fylkes<strong>kommune</strong> er likvid dersom den kan innfri<br />
betalingsforpliktelser etter hvert som de forfaller. Likviditetsstyring er avgjørende for at<br />
<strong>kommune</strong>ns eller fylkes<strong>kommune</strong>ns daglige drift og investeringer kan utføres "uten<br />
forstyrrelser" på grunn av mangel på likviditet. Likviditetsstyringen må sikre at<br />
<strong>kommune</strong>ns og fylkes<strong>kommune</strong>ns midler plasseres slik at det til enhver tid vil kunne<br />
være ledige likvider til å dekke løpende utbetalinger i tråd med lovens krav. Likvider vil<br />
typisk være kontanter, bankinnskudd og verdipapirer med en gjenstående løpetid på tre<br />
måneder eller kortere.<br />
Kommunal finanshåndbok (red. Jørgensen, 2008) definerer likviditet (som egenskap<br />
ved et verdipapir) slik: "Et verdipapir er likvid når forskjellen mellom de kjøps- og<br />
salgskurser som stilles er liten, og det kan omsettes store volum av verdipapiret med<br />
begrenset virkning påkursen påverdipapiret." Likviditetsrisiko er en av flere former for<br />
finansiell risiko som <strong>kommune</strong>n eller fylkes<strong>kommune</strong>n må ta hensyn til.<br />
Det følger av første ledd bokstav b at reglementet skal inneholde regler for<br />
forvaltning av <strong>kommune</strong>ns og fylkes<strong>kommune</strong>ns langsiktige finansielle aktiva.<br />
Med "langsiktige finansielle aktiva" menes midler som ikke må regnes som ledige<br />
likvider og andre midler beregnet for driftsformål, og som ut fra <strong>kommune</strong>ns og<br />
fylkes<strong>kommune</strong>ns økonomiske situasjon kan anses forsvarlig å forvalte med en lang<br />
tidshorisont med noe mindre fokus på kortsiktige markedssvingninger. Langsiktige<br />
finansielle aktiva skiller seg fra ledige likvider og andre midler beregnet for driftsformål<br />
ved at forvaltningen av langsiktige finansielle aktiva ikke skal være utslagsgivende for<br />
<strong>kommune</strong>ns eller fylkes<strong>kommune</strong>ns betalingsevne på kort sikt.<br />
Det følger av første ledd bokstav c at reglementet skal inneholde regler for<br />
forvaltning av <strong>kommune</strong>ns og fylkes<strong>kommune</strong>ns gjeldsportefølje og øvrige<br />
finansieringsavtaler.<br />
10
Innlånskostnadene har vesentlig betydning for <strong>kommune</strong>rs og fylkes<strong>kommune</strong>rs<br />
økonomi. Forvaltning av finansielle passiva (gjeldsporteføljen) er således en viktig del<br />
av <strong>kommune</strong>ns eller fylkes<strong>kommune</strong>ns finansforvaltning med tanke på å oppnå lave<br />
lånekostnader og håndtering av risiko for renteendringer. I likhet med de øvrige<br />
forvaltningstyper, er det <strong>kommune</strong>styrets eller fylkestingets ansvar å angi hvordan<br />
denne forvaltningen skal håndteres.<br />
Andre ledd angir hva reglementet minimum skal angi. Andre ledd bokstav a<br />
innebærer at <strong>kommune</strong>styret og fylkestinget skal gi en framstilling av formålet med<br />
forvaltningen i finansreglementet. En formålsbeskrivelse vil omfatte overordnede<br />
rettesnorer for forvaltningen av ulike finansielle aktiva og finansielle passiva.<br />
Formålsbeskrivelsen skal i tråd med forskriften § 3 første ledd vektlegge hensynet til en<br />
forsvarlig økonomiforvaltning og hensynet til å kunne dekke sine løpende<br />
betalingsforpliktelser.<br />
Formålsbeskrivelsen kan for eksempel omfatte preferanser/holdninger til bruken av<br />
finansielle instrumenter som bidrar til å øke forvaltningens kompleksitet, preferanser<br />
for valget mellom lavere eller høyere risiko og avkastning i forvaltningen (innenfor<br />
lovens rammer om at en ikke kan ta på seg vesentlig finansiell risiko), eller preferanser<br />
for valget mellom faste og flytende renter på innlån.<br />
Andre ledd bokstav b innebærer at <strong>kommune</strong>styret og fylkestinget i<br />
finansreglementet skal foreta en avgrensning av hvilke av <strong>kommune</strong>ns og<br />
fylkes<strong>kommune</strong>ns midler som regnes for å være langsiktige finansielle aktiva, og som<br />
kan forvaltes innenfor en lang tidshorisont, jf. merknadene til første ledd.<br />
Andre ledd bokstav c innebærer at <strong>kommune</strong>styret og fylkestinget i<br />
finansreglementet skal fastsette de rammer og begrensninger for forvaltningen som<br />
skal gjelde for de ulike forvaltningstypene som er angitt i første ledd. Bokstav c<br />
innebærer videre at <strong>kommune</strong>styret og fylkestinget herunder skal definere tillatt<br />
risikonivå, krav til risikospredning og tillatte finansielle instrumenter, og på den måten<br />
angi hvordan den finansielle risiko som <strong>kommune</strong>n eller fylkes<strong>kommune</strong>n er utsatt for<br />
skal håndteres på et overordnet nivå.<br />
Bestemmelsen må forstås slik at finansreglementet må angi hvordan finansiell risiko<br />
skal håndteres ved å fastsette hvordan plasseringene skal fordeles på ulike<br />
aktivaklasser, debitorgrupper og utstedere, herunder hvilke finansielle instrumenter<br />
som skal være tillatt, og begrensninger for hvor stor del av midlene som kan plasseres i<br />
ett enkelt verdipapir (eksempelvis en enkelt aksje eller en enkelt obligasjon). Plassering<br />
i eksempelvis aksjemarkedet bør begrenses til en angitt prosentdel (normalt et<br />
intervall) av <strong>kommune</strong>ns samlede finansielle midler. Det følger videre av dette at<br />
<strong>kommune</strong>n eller fylkes<strong>kommune</strong>n ikke kan benytte finansielle instrumenter som ikke<br />
er angitt i finansreglementet.<br />
Ncermere om kravet til å definere tillatt risikonivå<br />
11
Kommuner og fylkes<strong>kommune</strong>r er utsatt for finansiell risiko knyttet til plasseringer av<br />
midler og lån av midler. Finansiell risiko er usikkerhet om den framtidige verdien av<br />
plasseringen eller forpliktelsen i forhold til verdien på plasseringstidspunktet eller<br />
tidspunktet for avtaleinngåelse. Alle <strong>kommune</strong>r og fylkes<strong>kommune</strong>r er i større eller<br />
mindre grad utsatt for finansiell risiko.<br />
Det er samvariasjon mellom grad av risiko og avkastningspotensialet på plasseringen.<br />
Jo høyere forventet avkastning er, jo høyere må en legge til grunn at den finansielle<br />
risiko er. Jo lavere finansiell risiko, desto mer stabil og forutsigbar avkastning kan en<br />
forvente over tid. Dersom det legges til grunn at en kan forvente å øke avkastningen,<br />
må en samtidig legge til grunn at man påtar seg økt risiko.<br />
Det eksisterer ulike typer av finansiell risiko. Den finansielle risiko som ligger i et<br />
verdipapir, vil som regel bestå av flere typer risiko samtidig.<br />
Definisjoner av ulike typer av finansiell risiko:<br />
Kredittrisiko Kredittrisiko representerer faren for at motparten i en<br />
kontrakt, for eksempel en låntaker eller motparten i en<br />
derivatkontrakt, ikke innfrir sine forpliktelser.<br />
Eksempelvis at motpart i en låneavtale eller en selger av<br />
en obligasjon ikke betaler tilbake hele eller deler av lånet<br />
(inkludert rentene).<br />
Markedsrisiko Markedsrisiko er risikoen for tap eller økte kostnader<br />
som følge av endringer i markedspriser<br />
(kurssvingninger) i de verdipapirrnarkedene <strong>kommune</strong>n<br />
eller fylkes<strong>kommune</strong>n er eksponert, herunder:<br />
Renterisiko Renterisiko representerer risikoen for at verdien på<br />
plasseringer i rentebærende verdipapirer endrer seg når<br />
renten endrer seg. Går renten opp, går verdien av<br />
plasseringer i rentebærende verdipapirer ned (og<br />
motsatt). Det er også renterisiko knyttet til <strong>kommune</strong>ns<br />
eller fylkes<strong>kommune</strong>ns innlån. Endringer i<br />
markedsrenten påvirker rentekostnader, og for eksempel<br />
også innløsningsverdi på opptatte fastrentelån.<br />
Likviditetsrisiko Likviditetsrisiko er faren for at plasseringer ikke kan<br />
gjøres disponible for <strong>kommune</strong>n eller fylkes<strong>kommune</strong>n<br />
på kort tid, uten at det oppstår vesentlige prisfall på<br />
plasseringene i forbindelse med realisasjon.<br />
Valutarisiko Valutarisiko representerer risikoen for tap på<br />
plasseringer og lån pga. kurssvingninger i<br />
valutamarkedet.<br />
Systematisk risiko i Systematisk risiko er forbundet med sannsynligheten for<br />
aksjemarkedet at det aktuelle aksjemarkedet vil stige eller falle - både på<br />
(generell kort og lang sikt.<br />
12
markedsrisiko)<br />
Usystematisk risiko i Usystematisk risiko er forbundet med risikoen for at<br />
aksjemarkedet verdien av det aktuelle investeringsobjekt (selskap) en<br />
(selskapsrisiko) investerer i, vil stige eller falle i forhold til verdien på<br />
markedet - både på kort og lang sikt.<br />
Nærmere om kravet til risikospredning<br />
Krav til risikospredning vil ha sammenheng med definert tillatt risikonivå. Ved å<br />
plassere en stor andel av midler i få enkelte aktiva utsetter <strong>kommune</strong>n eller<br />
fylkes<strong>kommune</strong>n seg gjerne for større finansiell risiko enn om plasseringene spres. Å<br />
konsentrere midler i enkeltaktiva vil kunne medføre vesentlig finansiell risiko.<br />
Risikospredning reduserer den finansielle risiko. Plasseringer må spres i tilstrekkelig<br />
grad for å begrense den finansielle risiko en påtar seg.<br />
Risikospredning oppnås ved fordeling av midlene på ulike verdipapirer innenfor fiere<br />
aktivaklasser (eksempelvis aksjer, obligasjoner, sertifikater, bankinnskudd),<br />
debitorgrupper (eksempelvis ulike typer/bransjer av aksjeutstedere eller<br />
obligasjonsutstedere) og utstedere (ulike selskaper/avtalemotparter). Det må ligge til<br />
grunn at verdipapirer som er satt sammen av ulike finansielle instrumenter klassifiseres<br />
ut fra det elementet som er drivende for risikoen knyttet til verdipapirer. Eksempelvis at<br />
en aksjeindeksert obligasjon klassifiseres i forvaltningsporteføljen som en aksje.<br />
Bokstav c innebærer også at reglementet skal angi rammer og begrensninger for<br />
forvaltningen av passiva (gjeldsporteføljen). Dette vil kunne være hvordan en skal<br />
forholde seg til markedets forventninger om framtidig rentenivå, hvordan en skal<br />
tilpasse seg endringer i rentemarkedet, preferanser for valg mellom fast og flytende<br />
rente, valg av tidshorisont for eventuelle rentebindinger mv.<br />
Andre ledd bokstav d angir at finansreglementet skal fastsette tidspunkt for og<br />
innhold i rapporteringen av status for finansforvaltningen. Nærmere krav til<br />
rapportering er gitt i forskriften §§ 6 og 7.<br />
Andre ledd bokstav e innebærer at <strong>kommune</strong>styret og fylkestinget i<br />
finansreglementet skal fastsette hvordan avvik fra finansreglementet i<br />
finansforvaltningen skal håndteres. Det følger av bestemmelsen at når avvik fra<br />
finansreglementet konstateres, skal avvik følges opp i tråd med det som er angitt i<br />
reglementet.<br />
Bestemmelsen henspiller på en situasjon der finansforvaltningen av ulike grunner<br />
skulle bryte med de rammer og begrensninger for forvaltningen som er fastsatt i<br />
finansreglementet. Bestemmelsen er rettet mot en situasjon hvor det er konstatert<br />
avvik fra finansreglementet, og hvordan avviket skal følges opp og "lukkes". Det er krav<br />
om at <strong>kommune</strong>r og fylkes<strong>kommune</strong>r etablerer systemer og rutiner for å avdekke avvik<br />
13
fra finansreglementet, jf. kravene til rapportering av avvik i §§ 6 og 7, og kravet til<br />
interne rutiner i § 8.<br />
Finansreglementet bør dekke hvordan finansforvaltningen skal utøves både i gode og<br />
dårlige tider. Det understrekes at finansreglementet angir reglene for <strong>kommune</strong>ns eller<br />
fylkes<strong>kommune</strong>ns finansforvaltning. Finansreglementet er å anse som fullmakter fra<br />
<strong>kommune</strong>styret eller fylkestinget til administrasjonssjefen (eller den som har fått<br />
delegert myndighet) til å forestå finansforvaltningen på vegne av <strong>kommune</strong>styret eller<br />
fylkestinget. Det klare utgangspunktet er at det ikke skal forekomme avvik fra reglene i<br />
finansreglementet. Bestemmelsen i bokstav e må ikke forstås som en hjemmel for<br />
tillatelse til avvik fra reglene som følger av finansreglementet. Kravet i bokstav e er<br />
imidlertid basert på at det ikke kan ses bort fra at det unntaksvis (av ulike grunner) vil<br />
kunne oppstå situasjoner hvor finansforvaltningen likevel bryter med de rammer og<br />
begrensninger for forvaltningen som er fastsatt i finansreglementet. Planlagt fravikelse<br />
av finansreglementet vil kreve at finansreglementet endres før finansforvaltningen kan<br />
innrettes på nytt.<br />
Til § 5:<br />
Bestemmelsen angir at <strong>kommune</strong>styret og fylkestinget skal påse at uavhengig<br />
instans med kunnskap om finansforvaltning vurderer om finansreglementet legger<br />
rammer for en finansforvaltning som er i tråd med <strong>kommune</strong>lovens regler og reglene i<br />
denne forskrift. Bestemmelsen angir videre at vurderingen skal skje før reglementet<br />
vedtas i <strong>kommune</strong>styret og fylkestinget.<br />
Bestemmelsen innebærer at <strong>kommune</strong>styret eller fylkestinget har ansvaret for å påse at<br />
uavhengig instans med kunnskap om finansforvaltning har vurdert finansreglementet<br />
(for vedtak om finansreglement fattes). Med uavhengig instans siktes det til et miljø, et<br />
selskap eller en person som står fritt fra:<br />
- den kommunale eller fylkeskommunale administrasjonen<br />
de/den som skal forvalte porteføljene, dersom <strong>kommune</strong>n eller<br />
fylkes<strong>kommune</strong>n kjøper forvaltningstjenester fra andre.<br />
I bestemmelsen ligger det at uavhengig instans som har kvalitetssikret reglementet<br />
ikke kan benyttes som ekstern forvalter så lenge reglementet er gjeldende.<br />
Med kunnskap om finansforvaltning siktes det til faglig kompetanse på finansiell risiko<br />
og finansforvaltning. Uavhengig instans kan være revisjonen, forutsatt at revisjonen har<br />
den nødvendige kunnskap om finansforvaltning.<br />
Bestemmelsen innebærer at uavhengig instans skal vurdere om finansreglementet som<br />
legges fram for <strong>kommune</strong>styret eller fylkestinget til behandling er i tråd med reglene i<br />
<strong>kommune</strong>loven og denne forskriften. Det siktes her spesielt til <strong>kommune</strong>loven § 52 nr.<br />
3. Det vil også kunne være naturlig at uavhengig instans foretar en vurdering av om<br />
14
finansreglementet bidrar til å oppfylle <strong>kommune</strong>styrets eller fylkestingets målsettinger<br />
for finansforvaltningen.<br />
Bestemmelsen innebærer at kvalitetssikringen skal skje i forkant av <strong>kommune</strong>styrets<br />
og fylkestingets vedtak om finansreglement. Det følger av bestemmelsen at tilsvarende<br />
kvalitetssikring i forkant skal foretas dersom reglementet endres.<br />
Det vises til <strong>kommune</strong>loven § 23 nr. 2, som pålegger administrasjonssjefen å påse at de<br />
saker som legges fram for folkevalgte organer er forsvarlig utredet. Kravet om at<br />
uavhengig instans skal vurdere finansreglementet kan anses som et tilleggskrav om<br />
særskilt kvalitetssikring av finansreglementet (saksutredningen) før dette legges fram<br />
for <strong>kommune</strong>styret eller fylkestinget.<br />
Når <strong>kommune</strong>styret eller fylkestinget har ansvaret for å påse kvalitetssikring fra<br />
uavhengig instans, anses det naturlig at uttalelsen fra uavhengig instans også legges<br />
fram for <strong>kommune</strong>styret eller fylkestinget. Før finansreglementet legges fram for<br />
<strong>kommune</strong>styret og fylkestinget til behandling følger det av kravet om forsvarlig<br />
saksutredning at det vil måtte vurderes om uttalelsen fra uavhengig instans innebærer<br />
at det er nødvendig å justere finansreglementet i tråd med eventuelle merknader i<br />
uttalelsen. Dersom vesentlige merknader i uttalelsen ikke tas til følge. Bør dette<br />
begrunnes i saksframstillingen.<br />
Til § 6:<br />
Første ledd angir at rapporteringen til <strong>kommune</strong>styret eller fylkestinget om<br />
status for finansforvaltningen skal skje minst to ganger i året. Det kan være<br />
hensiktsmessig å gjennomføre rapporteringen om finansforvaltningen sammen med<br />
rapporteringen som skal skje på bakgrunn av forskrift 15.12.2000 nr. 1423 om<br />
årsbudsjett for <strong>kommune</strong>r og fylkes<strong>kommune</strong>r § 10 (om budsjettstyring), hvor det skal<br />
rapporteres til <strong>kommune</strong>styret eller fylkestinget om utviklingen i inntekter og<br />
innbetalinger og utgifter og utbetalinger i henhold til det vedtatte årsbudsjett. Den<br />
praktiske tilrettelegging vil være opp til den enkelte <strong>kommune</strong> eller fylkes<strong>kommune</strong> ut<br />
fra hva en finner hensiktsmessig.<br />
Dersom det skjer vesentlige endringer i porteføljen på grunn av utviklingen i markedet,<br />
enten med hensyn på risiko eller avkastning, bør administrasjonssjefen rapportere til<br />
<strong>kommune</strong>styret eller fylkestinget uten ugrunnet opphold. Dersom avkastningen avviker<br />
fra det budsjetterte og en forventer at dette ikke rettes opp i løpet av budsjettåret, skal<br />
dette meldes <strong>kommune</strong>styret eller fylkestinget, og <strong>kommune</strong>styret eller fylkestinget må<br />
foreta endringer av budsjettet, jf. <strong>kommune</strong>loven § 47 nr. 2.<br />
Andre ledd angir at det i tillegg skal rapporteres en gang etter årets slutt. På<br />
grunn av at årsberetningen i <strong>kommune</strong>r og fylkes<strong>kommune</strong>r blir lagt fram for<br />
<strong>kommune</strong>styret eller fylkestinget et stykke ut i det nye året, vil det være mest naturlig<br />
for administrasjonssjefen å legge fram en egen rapport om status for<br />
15
finansforvaltningen til <strong>kommune</strong>styret eller fylkestinget nærmere budsjettårets slutt.<br />
Årsberetningen bør i tillegg inneholde et sammendrag av utviklingen gjennom året og<br />
status ved årets slutt, jf. krav til årsberetningens innhold i henhold til Kommunal<br />
regnskapsstandard (F) nr. 6.<br />
Tredje ledd angir at bestemmelsene gjelder tilsvarende for <strong>kommune</strong>råd eller<br />
fylkesråd i <strong>kommune</strong>r og fylkes<strong>kommune</strong>r med parlamentarisme.<br />
Til § 7:<br />
Bestemmelsen angir krav til hva rapporteringen til <strong>kommune</strong>styret og<br />
fylkestinget skal inneholde. Kravene er de samme uavhengig av hvordan <strong>kommune</strong>n<br />
eller fylkes<strong>kommune</strong>n har innrettet sin finansforvaltning. For <strong>kommune</strong>r og<br />
fylkes<strong>kommune</strong>r med en lite kompleks finansforvaltning er det lagt til grunn at<br />
rapporteringen til <strong>kommune</strong>styret og fylkestinget under ett eller flere av<br />
underpunktene vil kunne gjøres meget enkel innenfor rammene av forskriftens krav.<br />
En mer kompleks finansforvaltning vil sette krav til mer utførlig rapportering på de<br />
enkelte underpunktene.<br />
Når det gjelder rapportering av forvaltningen av aktiva og passiva, følger det av<br />
bestemmelsen at rapporten viser hvordan plasseringene er satt sammen på ulike aktiva,<br />
og hvordan gjelden er satt sammen, samt forfallstidspunkt for gjelden. Det skal også<br />
rapporteres verdi på aktiva og passiva. For aktiva skal markedsverdi legges til grunn.<br />
For gjelden regulerer ikke forskriften om verdivurderingen skal være kostnadsbasert<br />
(pålydende verdi) eller markedsverdibasert (hvilken innløsningsverdi gjelden har på<br />
det aktuelle tidspunkt), eller om den ene tilnærmingen skal supplere den andre. Den<br />
enkelte <strong>kommune</strong> og fylkes<strong>kommune</strong> må ut fra egne behov og ut fra betydningen for<br />
<strong>kommune</strong>ns og fylkes<strong>kommune</strong>ns beslutninger selv avgjøre hva som er mest<br />
hensiktsmessig for rapporteringen. Det kan være formålstjenlig å foreta rapporteringen<br />
på et detaljeringsnivå som tilsvarer detaljeringsnivået i finansreglementets krav til<br />
fordeling av aktiva, jf. § 4.<br />
Videre skal det rapporteres om vesentlige endringer i markedet, herunder gis en<br />
vurdering av hvilken betydning dette har for <strong>kommune</strong>n eller fylkes<strong>kommune</strong>n. Det<br />
skal også rapporteres om endringer i den finansielle risiko som <strong>kommune</strong>n eller<br />
fylkes<strong>kommune</strong>n er utsatt for, og det skal gis en vurdering av dette.<br />
Dersom det har oppstått avvik mellom kravene i finansreglementet og den faktiske<br />
forvaltning, skal dette angis i rapporten. Det vil kunne være hensiktsmessig å angi<br />
hvordan avviket håndteres, jf. forskriften § 4 bokstav e.<br />
I tillegg skal det både for egne aktiva og egen gjeld rapporteres aktuelle markedsrenter<br />
og hvilke rentebetingelser <strong>kommune</strong>n eller fylkes<strong>kommune</strong>n har avtalt.<br />
Til § 8:<br />
k...<br />
16
Første ledd angir at det skal etableres administrative rutiner som sørger for at<br />
finansforvaltningen utøves i tråd med finansreglementet, gjeldende lover og denne<br />
forskrift, og at finansforvaltningen er gjenstand for betryggende kontroll.<br />
Bestemmelsen angir videre at det herunder skal utarbeides rutiner for vurdering og<br />
håndtering av finansiell risiko, og rutiner for å avdekke avvik fra finansreglementet.<br />
Det vises til <strong>kommune</strong>loven § 23 nr. 2 om administrasjonssjefens ansvar for å etablere<br />
et betryggende system for internkontroll. Bestemmelsen presiserer et krav om<br />
administrativ internkontroll for finansforvaltningen. Det vil være naturlig at rutinene<br />
som utarbeides er tilpasset forvaltningens kompleksitet.<br />
Rutiner for vurdering av finansiell risiko vil inneholde prosedyrer og retningslinjer for<br />
vurdering av alle typer av finansiell risiko i finansielle avtaler før avtaleinngåelse. En<br />
forsvarlig finansforvaltning må bygge på at finansielle avtaler knyttet til plasseringer og<br />
låneopptak er gjenstand for en forsvarlig og betryggende saksutredning før avtaler<br />
inngås. En forsvarlig saksutredning er av betydning både for å kontrollere om en følger<br />
eget fastsatt fmansreglement, og for å avklare om den finansielle risiko er vesentlig.<br />
Kommunen eller fylkes<strong>kommune</strong>n må selv kunne foreta nødvendige faglige<br />
vurderinger forut for inngåelse av finansielle avtaler, jf. kravet i forskriften § 3 om at<br />
finansreglementet skal baseres på egen kunnskap.<br />
Rutiner for vurdering av finansiell risiko vil videre inneholde prosedyrer og<br />
retningslinjer for overvåkning og vurderinger av utviklingen i den finansielle risiko som<br />
<strong>kommune</strong>n eller fylkes<strong>kommune</strong>n er utsatt for, og forholdet til tillatt risikonivå og krav<br />
til risikospredning fastsatt i finansreglementet. Rutiner for håndtering av finansiell<br />
risiko vil inneholde prosedyrer og retningslinjer for hvordan finansiell risiko skal<br />
håndteres i tråd med finansreglementet.<br />
Andre ledd angir at <strong>kommune</strong>styret og fylkestinget skal påse at uavhengig<br />
instans med kunnskap om finansforvaltning vurderer rutinene. Det vises til<br />
merknadene til § 5.<br />
Tredie ledd angir at <strong>kommune</strong>styret og fylkestinget skal påse at slike rutiner er<br />
etablert og etterleves. Det vises til <strong>kommune</strong>loven § 76 om <strong>kommune</strong>styrets og<br />
fylkestingets tilsynsansvar.<br />
Til § 9:<br />
Bestemmelsen fastsetter at forskriften trer i kraft 1.7.2010. Fra samme tidspunkt<br />
oppheves forskrift 5. mars 2001 nr. 299 om <strong>kommune</strong>rs og fylkes<strong>kommune</strong>rs<br />
finansforvaltning.<br />
Dette innebærer at <strong>kommune</strong>r og fylkes<strong>kommune</strong>r gis frist til 1.7.2010 for å fastsette<br />
nytt finansreglement i tråd med denne forskriften. Kommuner og fylkes<strong>kommune</strong>r kan<br />
fastsette nytt finansreglement og innrette finansforvaltningen i tråd med denne<br />
forskriften før 1.7.2010. Bestemmelsen i gjeldende finansforskrift nr. 299 av 5. mars<br />
17
2001 § 3 om at <strong>kommune</strong>styret og fylkestinget gjennom reglementet skal ta stilling til<br />
rutiner for rapportering fra uavhengig instans som skal vurdere om forvalter(e) følger opp<br />
de fastlagte regler for forvaltning gjelder fram til 1.7.2010.<br />
18
VIKNA KOMMUNE<br />
Postadresse Telefon Telefaks<br />
Postboks 133, Sentrum 74 39 33 00 74 39 00 70<br />
7901 RØRVIK E-post: vikna@vikna.<strong>kommune</strong>.no<br />
Saksnr.: 2010/206-4<br />
Arkiv: L83<br />
Dato: 23.09.2010<br />
Saksbehandler/Tlf: Bjørn Kristiansen /<br />
SAKSFRAMLEGG<br />
Utvalgssaksnr Utvalg Møtedato<br />
125/10 Formannskap 19.10.2010<br />
Nordtunet Vel v/Jens Reidar Husby - Forespørsel om bruk av ledig<br />
boligtomt boligområde B2.2, Svahylla, til nærmiljøtiltak<br />
Vedlagte dokumenter:<br />
1 Kartvedlegg<br />
2 Nordtunet Vel - Forespørsel om areal til Nærmiljøanlegg.<br />
3 Nordtunet Vel - Forespørsel om areal til Nærmiljøanlegg.<br />
4 Nordtunet Vel - søknad om areal til Nærmiljøanlegg<br />
Dokumenter ikke vedlagt: Ingen<br />
RÅDMANNENS FORSLAG TIL VEDTAK:<br />
Det er positivt at Nordtunet Vel tar initiativ til etablering av nærmiljøanlegg i<br />
området.<br />
Formannskapet vil imidlertid ikke gå inn for at det foretas omregulering av<br />
bestående boligtomt til friområde, for etablering av nærmiljøanlegg. Det er mangel<br />
på boligtomter, og tomta vil kunne være omsettelig på markedet. Den bør lyses ut<br />
på markedet sammen med andre ledige boligtomter.<br />
Det anbefales at Nordtunet Vel arbeider videre med planer for nærmiljøanlegg på<br />
det godkjente friområdet, som ligger bedre plassert og godt skjermet i<br />
boligområdet, og er klarert til formålet i reguleringsplanen. Dette området kan<br />
disponeres til formålet i forhold til nærmere avtale som må inngås.
SAKSGRUNNLAG<br />
Forespørsel om areal til nærmiljøanlegg fra Nordunet Vel.<br />
SAKSOPPLYSNINGER<br />
Nordtunet Vel v/Jens Reidar Husby har v/brev dat. 08.03.2010 søkt om å få benytte ledig boligtomt<br />
til nærmiljøanlegg, ved Bassengvegen, felt B2.2, i reguleringsplan Svahylla 1 fra 1994.<br />
Saken har dessverre blitt liggende ubehandlet så langt på grunn av stor saksmengde og streng<br />
prioritering, det er gitt foreløpig svar v/brev til Nordtunet Vel datert 11.06.2010.<br />
Velforeningen har i nytt brev dat. 11.06.2010 uttalt at det er viktig for dem at de kan søke på<br />
tippemidler for anlegget, og frist for søknad er i slutten av september. I en slik søknad må<br />
<strong>kommune</strong>n bekrefte at det areal det søkes på kan benyttes til nærmiljøanlegg.<br />
Det må foretas omregulering av omsøkte boligtomt ved Bassengvegen til friområde dersom dette<br />
området skal kunne benyttes til nærmiljøanlegg. Dette er en omfattende og tidkrevende prosess.<br />
Det er nylig foretatt befaring i området, der Jens Reidar Husby og Svein Gustav Sinkaberg deltok<br />
fra Nordtunet Vel, samt Anton Bævre og Bjørn Kristiansen fra teknisk etat. Det ble sett på<br />
alternativ plassering på regulert friområde sørsørvest for omsøkte tomt ved Bassengvegen, i<br />
avstand ca 60 m fra boligtomta som er omsøkt. Det er regulert til ”Park/turveg/lekeplass”, der det<br />
”kan tillattes oppført byggverk og innretninger for utnytting og drift av områdene”. Nordtunet<br />
Vel ble oppfordret til å søke på tippemidler på dette godkjente friområdet, som er klarert for<br />
formålet i reguleringsplanen.<br />
RÅDMANNENS VURDERING<br />
Etablering avnærmiljøanlegg på omsøkte boligtomt tilrås ikke. Det er for tiden mangel på<br />
boligtomter, og tomta vil kunne være omsettelig på markedet. Tomta bør lyses ut sammen med<br />
andre ledige boligtomter.<br />
Nordtunet Vel bør arbeide videre med planer på det godkjente friområdet, som ligger godt<br />
skjermet og sentralt i boligområdet, og er klarert til formålet i reguleringsplanen. Området eies<br />
av <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>, og kan disponeres til formålet i forhold til nærmere avtale som må inngås.<br />
KONKLUSJON/TILRÅDING<br />
Det er positivt at Nordtunet Vel tar initiativ til etablering av nærmiljøanlegg i området.<br />
Det anbefales imidlertid at det ikke foretas omregulering av bestående boligtomt til friområde,<br />
for etablering av nærmiljøanlegg. Det er mangel på boligtomter, og tomta vil kunne være<br />
omsettelig på markedet. Den bør lyses ut på markedet sammen med andre ledige boligtomter.<br />
Det anbefales at Nordtunet Vel arbeider videre med planer for nærmiljøanlegg på det godkjente<br />
friområdet, som ligger bedre plassert og godt skjermet i boligområdet, og er klarert til formålet i<br />
reguleringsplanen. Dette området kan disponeres til formålet i forhold til nærmere avtale som må<br />
inngås.<br />
Rørvik, 12.10.2010<br />
Roy H. Ottesen<br />
rådmann<br />
3
P.1<br />
planteteit<br />
415<br />
‘10- /
NORDTUNET VEL<br />
v/ Jens Reidar Husby<br />
Bassengveien 12<br />
7900 Rørvik<br />
<strong>Vikna</strong> Kommune<br />
Teknisk Etat<br />
v/ Anton Bævre<br />
Forespørsel om areal til Nærmiljøanlegg.<br />
Rørvik 08.03.2010<br />
NORDTUNET VELFORENING sender herved en forespørsel om bruk av areal til<br />
nærmiljøanlegg.<br />
I re ulerin s lanen er det i område B2.2 en tomt som har vært re ulert siden 1984.<br />
Denne er det fortsatt ingen som har tatt i bruk til boligformål. Tomten er merket på vedlagt<br />
kart.<br />
NORDTUNET VEL ønsker å benytte det aktuelle areal som nærmiljøanlegg, og vil ved<br />
positivt svar søke midler via tippemidler til oppgradering av dette til lekeplass og et anlegg<br />
som kan være <strong>møte</strong>plass for denne delen av Byåsen.<br />
Når det gjelder søknad om midler til nærmiljøanlegg har foreningen frist til tidlig oktober med<br />
å levere inn søknad mht. midler, men i forkant av dette må foreningen ha et definert og<br />
godkjent areal å søke om midler til.<br />
Nærmeste lekeplass er i dag ved Midttunet, samt det er regulert sørvest for NORDTUNET,<br />
ved F2. Dette arealet ser Velforeningen vil bli nært opp til eksisterende anlegg ved Midttunet.<br />
Velforeningen ser at ved en plassering av nærmiljøanlegg ved B2.2 vil dette anlegget i større<br />
grad sokne til barn — og ungdom ned mot Svahylla. Det er ingen nærmiljøanlegg i dag mellom<br />
Midttunet og Kunstgressbanen. Det er i dag mange barn i tidlig skolealder som vil være<br />
naturlig brukere av dette anlegget, samt en motivert Velforening som ønsker å legge ned tid<br />
og ressurser for å skape et best mulig anlegg.<br />
Velforeningens ønske er å kunne arbeide opp et anlegg som trekker til seg barn og voksne i<br />
nærområdet. Det er også et mål at man gjennom oppgradering til nærmiljøanlegg også kan<br />
benytte fasiliteter slik som belysning til blant armet det formål å lyse opp veien opp mot<br />
Skytterbanen.<br />
1
Rørvik 8.3.2010<br />
For NORDTUNET VEL<br />
Jens Reidar Flusby Lisa Såndnes<br />
2
VIKNA KOMMUNE<br />
Teknisk etat<br />
Nordtunet Vel v/ Jens Reidar Husby<br />
Bassengsveien 12<br />
7900 RØRVIK<br />
Deres ref: Vår ref: Saksbeh: Arkivkode: Dato:<br />
2010/206-2 Bjørn Kristiansen, L83 05.06.2010<br />
Nordtunet Vel - Forespørsel om areal til Nærmiljøanlegg.<br />
Det vises til deres forespørsel om areal til Nærmiljøanlegg i område B2, Byåsen, datert<br />
08.03.2010.<br />
På grunn av stor saksmengde har vi dessverre ikke fått sett på saken.<br />
Vi får dessverre ikke til å behandle saken før til høsten 2010.<br />
Dette til orientering.<br />
Med hilsen<br />
Bjørn Kristiansen<br />
Ingeniør<br />
Postadresse: Besøksadresse: Telefon: 74 39 33 00 Bank: 4482.08.10462<br />
Postboks 133, Sentrum Engasvegen 27 Telefaks:74 39 00 70 Org.nr.:944 976 728<br />
7901 RØRVIK 7900 RØRVIK<br />
Hjemmeside: www.vikna.<strong>kommune</strong>.no E-postadresse: vikna@vikna.<strong>kommune</strong>.no
Nordtunet Vel v/ Jens Reidar Husby<br />
Bassengv. 12<br />
7900 Rørvik<br />
<strong>Vikna</strong> Kommune<br />
Teknisk Etat v/ Bjørn Kristiansen<br />
Postboks 133. Sentrum<br />
7901 Rørvik<br />
Det vises til deres skriv av 5.6.2010.<br />
Takk for tilbakemeldingen på vår forespørsel om å benytte tomt i B2 til Nærmiljøanlegg.<br />
Det som er viktig for Nordtunet Vel er at vi kan søke på midler til opparbeidelse av ev.<br />
Nærmiljøanlegg. Dette har Nordtunet Vel en frist på i slutten av september. en søknad mht.<br />
tippemidler som går via <strong>kommune</strong>n før Fylket avgjør dette i juni 2011.<br />
I denne søknaden må <strong>kommune</strong>n bekrefte at det areal vi søker på kan benyttes til<br />
nærmiljøanlegg.<br />
Blir Nordtunet Vel forsinket med denne søknaden denne høsten, blir neste søknad høsten<br />
2011 og ev. midler kommer juni 2012.<br />
På bakgrunn av dette håper Nordtunet Vel at en avgjørelse på vår forespørsel kommer så<br />
tidlig som mulig etter sommeren.<br />
Rørvik 11.06.10<br />
Med vennlig hilsen<br />
Jens R Hu<br />
Nordtunet Vel<br />
Forespørsel om areal til Nærmiljoanlegg.<br />
Rørvik 11.06.10
VIKNA KOMMUNE<br />
Postadresse Telefon Telefaks<br />
Postboks 133, Sentrum 74 39 33 00 74 39 00 70<br />
7901 RØRVIK E-post: vikna@vikna.<strong>kommune</strong>.no<br />
Saksnr.: 2008/555-41<br />
Arkiv: L83<br />
Dato: 24.09.2010<br />
Saksbehandler/Tlf: Bjørn Kristiansen /<br />
SAKSFRAMLEGG<br />
Utvalgssaksnr Utvalg Møtedato<br />
126/10 Formannskap 19.10.2010<br />
Jan Vidar Bakke - Søknad om kjøp av ytterligere tilleggstomt til tomt nr. 6,<br />
reguleringsplan Byåsen 7<br />
Vedlagte dokumenter:<br />
1 Jan Vidar Bakke - Søknad om kjøp av tilleggstomt<br />
2 Jan Vidar Bakke - Søknad om kjøp av tilleggstomt<br />
3 Situasjonskart og bilder<br />
4 Bilder fra tomt 7 - Byåsen 7<br />
Dokumenter ikke vedlagt: Sak DS - 39/08<br />
RÅDMANNENS FORSLAG TIL VEDTAK:<br />
Søknad datert 05.04.2010 fra Jan Vidar Bakke om kjøp av nabotomta gnr. 10 bnr.<br />
1485 som ytterligere tilleggstomt til gnr. 10 bnr. 1484 innvilges ikke. Jan Vidar<br />
Bakke har allerede har fått justert sin tomtegrense ut fra tidligere søknad, og det<br />
var da forutsatt at nabotomta mot sørvest skulle kunne bebygges med frittstående<br />
bolig.<br />
Det er generell tomtemangel på Rørvik. Tomt nr. 7 i reguleringsplan Byåsen 7, gnr.<br />
10 bnr. 1485, beholdes som egen tomt. Det kan foretas mindre justeringer/utvidelse<br />
av tomta mot vest og nord. Tomta lyses deretter ut for salg sammen med andre<br />
ledige tomter.
SAKSGRUNNLAG<br />
Søknad om kjøp av ytterligere tilleggstomt<br />
SAKSOPPLYSNINGER<br />
I brev datert 05.04.2010 har jan Vidar Bakke, eier av gnr. 10 bnr. 1484, søkt om å få kjøpe<br />
nabotomta gnr. 10 bnr. 1485 som ytterligere tilleggstomt. Hans tomt har nr. 6 i reguleringsplanen<br />
Byåsen 7, og nabotomta har nr. 7.<br />
Det var i utgangspunktet planlagt en tomannsbolig på tomt nr. 6 og 7, med en bolig på hver tomt.<br />
Det er oppført bolig kun på tomt nr. 6, plassert helt inn til grense.<br />
Jan Vider Bakke har tidligere søkt om - og fått kjøpt et tilleggsareal på 4,0 m til sin tomt,<br />
behandlet i sak DS 39/08. Søknaden var begrunnet med at bygget var plassert i nabogrensa, og<br />
det var ønske om å få en avstand 4,0 m til nabogrensa. I saksvurderingen til denne saken var det<br />
forutsatt at nabotomta mot sørvest skulle kunne bebygges med frittstående bolig. Sørvest for<br />
tomta er det planlagt en trase for vann- og avløpsledninger, og det er av terrengmessige forhold<br />
begrenset hvor langt disse anlegg og derved også tomta kan forskyves mot sørvest.<br />
RÅDMANNENS VURDERING<br />
Det er foretatt befaring på tomta som det søkes om som tilleggstomt, og det ble da samtidig tatt<br />
en del digitale foto, som er vist på vedlegg 4. Tomta kan fortsatt bebygges med separat bolig, og<br />
vil få en flott utsikt mot Nærøysundet både mot brua og i retning mot øst. Det kan foretas mindre<br />
justeringer/utvidelse av tomta mot vest og nord, og tomta vil være attraktiv å bebygge.<br />
Det er generell mangel på boligtomter, og tomta bør ikke selges som tilleggstomt til Jan Vidar<br />
Bakke, som allerede har fått justert sin tomtegrense ut fra tidligere søknad. Dersom det mot<br />
formodning skulle ha vært aktuelt å selge tomt nr. 7 som tilleggsreal til Jan Vidar Bakke, måtte<br />
han ha betalt full tomtepris for tomta.<br />
KONKLUSJON/TILRÅDING<br />
Søknad datert 05.04.2010 fra Jan Vidar Bakke om kjøp av nabotomta gnr. 10 bnr. 1485 som<br />
ytterligere tilleggstomt til gnr. 10 bnr. 1484 innvilges ikke. Jan Vidar Bakke har allerede har fått<br />
justert sin tomtegrense ut fra tidligere søknad, og det var da forutsatt at nabotomta mot sørvest<br />
skulle kunne bebygges med frittstående bolig..<br />
Det er generell tomtemangel på Rørvik. Tomt nr. 7 i reguleringsplan Byåsen 7, gnr. 10 bnr. 1485,<br />
beholdes som egen tomt. Det kan foretas mindre justeringer/utvidelse av tomta mot vest og nord.<br />
Tomta lyses deretter ut for salg sammen med andre ledige tomter.<br />
Rørvik, 12.10.2010<br />
Roy H. Ottesen<br />
rådmann<br />
3
Jan Vidar Bakke<br />
Postboks 286<br />
7901 RØRVIK<br />
VIKNA KOMMUNE<br />
Teknisk etat<br />
Deres ref: Vår ref: Saksbeh: Arkivkode: Dato:<br />
2008/555-37 Bjørn Kristiansen, L83 05.06.2010<br />
Jan Vidar Bakke - Søknad om kjøp av tilleggstomt<br />
Det vises til deres søknad om kjøp av tilleggstomt, mottatt 6. april 2010.<br />
På grunn av stor saksmengde har vi dessverre ikke fått sett på saken.<br />
Vi får dessverre ikke til å behandle saken før til høsten 2010.<br />
Dette til orientering.<br />
Med hilsen<br />
Bjørn Kristiansen<br />
Ingeniør<br />
Postadresse: Besøksadresse: Telefon: 74 39 33 00 Bank: 4482.08.10462<br />
Postboks 133, Sentrum Engasvegen 27 Telefaks:74 39 00 70 Org.nr.:944 976 728<br />
7901 RØRVIK 7900 RØRVIK<br />
Hjemmeside: www.vikna.<strong>kommune</strong>.no E-postadresse: vikna@vikna.<strong>kommune</strong>.no
Jan Vidar Bakke<br />
Boks 286<br />
7901 Rørvik<br />
<strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong><br />
v/ Teknisk Avd.<br />
Postboks 133<br />
7901 Rørvik<br />
Kjøp av Tomt/Tilleggstomt.<br />
Rørvik 5. April 2010<br />
Jeg ønsker å kjøpe Nabotomten Gnr.10 Bm.1485 å slå denne sammen med Gnr.10 Bnr 1484.<br />
Dette fordi jeg ønsker å bygge på huset med 4 meter i den rettingen, og øke ute arealet.<br />
Ønske om på bygging er kommet etter leietakere sine innspill og egne behov. Og med<br />
gjeldene regler om 4 meter til nabo grense lar det seg vanskelig gjøre, og samtidig fa en<br />
fornuftig planløsning, da jeg ønsker og beholde eksisterende løsning for terrassen, da dette er<br />
en solrik tomt.<br />
Etter hva jeg har funnet ut av, var tomtene sammenslått i utgangspunktet, da det var tenkt å<br />
bygge 4 leiligheter på den. Men så trakk en av utbyggerne seg i sluttfasen, dette gjorde at<br />
huset ble bygget helt på grensen og umuligjorde en påbygging.<br />
Jeg kjøpte 4m x 23,7m (.94m2) av tomten 25.11.2008, men ønsket også da å overta hele<br />
nabotomten.<br />
Slik nabo tomten 10.1485 står i dag, har den stått siden ca 2002, da Jektløpet 71 sto ferdig<br />
stilt. Tomten er pr i dag på ca. 461m2,<br />
Min eksisterende tomt 10.1484 er på 812m2<br />
Ved og slå disse sammen, vil man få en tomt som er på ca.1273m2. Dette burde ikke bli en<br />
uforholdmessig stor tomt, tatt i betraktning de andre tomtene i nabolaget.<br />
Pr i dag er 11 av de 17 nærmeste tomtene større, og etter en eventuell sammenslåing vil 2<br />
være større og 2 tilnærmet lik.<br />
Tomten er heller ikke særlig pen og se på, da den er brukt til og lagre stein på samt andre jord<br />
og stein rester etter tomte utbygginger i Jektløpet.<br />
Jeg ønsker å fylle igjen det areal som ikke blir berørt av en framtidig utbygging og anlegge<br />
uteareal i form av plen/hage samt terrasse, for å forskjønne arealet.<br />
Planløsningen til huset i dag er årsaken til ønsket om påbygging, som nevnt innledningsvis.<br />
Huset er delt i 2, med utleie leilighet på ca 70m2 i sokkel og 110 m2 fordelt på 1 plan og loft i<br />
etasjene over. Begge delene av huset har 2 små soverom, og dette gjør hus og leilighet lite<br />
egnet for familier med mer en 2 barn. Huset var opprinelig bygget med 2 soverom på loft og 1<br />
på hovedplan, dette soverommet har tidligere eier gjort om til stue pga. plass mangel der.<br />
f,r
Med et påbygg vil man i under etasjen få et soverom på ca 12m2 til samt 1 bod på ca.5m2,<br />
Leilighet vil da bli på ca.87m2 avhengig av løsning. I tillegg er planen og bygge ny garasje til<br />
leiligheten som erstatning for den som blir bygget om.<br />
I de øverste etasjene vil det komme 2 nye soverom, og man får flyttet vaskerom inn i huset.<br />
Slik huset er utformet i dag er vaskerom plassert i et tilbygg. I tillegg kommer muligheten til å<br />
lage et nytt soverom på hovedplan tilbake, om dette skulle bli nødvendig.<br />
Alternativet er i framtiden og etter hvert slå sokkel leilighet, sammen med resten av huset og<br />
dermed miste utleiemuligheten. Noe jeg synes vil være uheldig med tanke på et allerede<br />
presset utleie marked på Rørvik, samt at det i tillegg vil det gjør huset mindre attraktivt på<br />
bolig markedet da man mister en leie inntekt som pr. i dag utgjør 5000,- i mnd.<br />
Vedlegg.<br />
Hilsen<br />
1. Bilde av tomt med grenser fra <strong>Vikna</strong> Kommune sine sider.<br />
2. Eget bildet av 10.1485 tom tatt mot SE<br />
3. Eget bilde av 10.1485 tatt mot N, dagens grense går ca. ved trampoline<br />
4. Oversikt over bnr og Areal for nabotomter, hentet fra <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> sine sider.<br />
Jan Vidar I3a
Utskrift<br />
VIKNA KOMMUNE<br />
ij<br />
Målestokk<br />
1:340<br />
Det tas forbehold om at det<br />
kan forekomme feil på<br />
kartet, bla. gjelder dette<br />
eiendomsgrenser,<br />
ledninger/kabler, kummer<br />
m.m. som i forbindelse med<br />
prosjektering/anleggsarbeid<br />
må undersøkes nærmere.<br />
Side 1 av 1<br />
04.04.2010
,822 my/// :<br />
461 m2 ', -;"-;794<br />
///r_<br />
///<br />
/<br />
1206 m2<br />
869 m2 i :3752<br />
867 m2<br />
\\ 822 m2<br />
'<br />
1489<br />
t 372<br />
!‘, 1497<br />
m2<br />
1236 m2<br />
530 rn2<br />
765 m2<br />
m2<br />
1315<br />
1483<br />
959 rn2<br />
91<br />
VIKNA KOMMUNE<br />
r4;1<br />
Målestokk<br />
-1~<br />
Det tas forbehold om at det<br />
kan forekomme feil på<br />
kartet, bla. gjelder dette<br />
eiendomsgrenser,<br />
ledninger/kabler, kummer<br />
m.m. som i forbindelse med<br />
prosjektering/anleggsarbeid<br />
må undersøkes nærmem.
Fra tomt nr. 7 Byåsen 7 – mot Nærøysundet Mot Nærøysundbrua<br />
Fra bakkant av tomta, utvidelse mot vest Fra Jektløpet mot tomta – utvidelse mot vest
VIKNA KOMMUNE<br />
Postadresse Telefon Telefaks<br />
Postboks 133, Sentrum 74 39 33 00 74 39 00 70<br />
7901 RØRVIK E-post: vikna@vikna.<strong>kommune</strong>.no<br />
Saksnr.: 2008/383-56<br />
Arkiv: L83<br />
Dato: 24.09.2010<br />
Saksbehandler/Tlf: Bjørn Kristiansen /<br />
SAKSFRAMLEGG<br />
Utvalgssaksnr Utvalg Møtedato<br />
127/10 Formannskap 19.10.2010<br />
Steinar Moe - Søknad om kjøp av tilleggsareal til tomt nr. 8 - Byåsen 7<br />
Vedlagte dokumenter:<br />
1 Bjørge A Storvold - Uttalelse fra naboene ang. søknad om tilleggstomt fra Steinar Moe<br />
2 Steinar Moe - vedrørende tilleggstomt<br />
Dokumenter ikke vedlagt: Ingen<br />
RÅDMANNENS FORSLAG TIL VEDTAK:<br />
Søknad datert 02.06.2010 fra Steinar Moe om kjøp av tilleggstomt til sin boligtomt,<br />
gnr. 10 bnr. 1495, innvilges ikke.<br />
Omsøkte areal beholdes som felles gangadkomst mellom tomtene til friareal sør og<br />
vest for tomtene.
SAKSGRUNNLAG<br />
Søknad om kjøp av tilleggstomt.<br />
SAKSOPPLYSNINGER<br />
Steinar Moe har i brev datert 02.06.2010 søkt om kjøp av tilleggstomt til sin boligtomt, gnr. 10<br />
bnr. 1495. I reguleringsplan Byåsen 7 har tomta nr. 8. Omsøkte tilleggsareal er en innregulert<br />
gangadkomst med bredde ca 2,5 m mellom tomt nr. 8 og tomt nr. 9 (eiere Bjørge A. Storvold og<br />
Merethe Finseth).<br />
Bjørge A. Storvold har i e-post datert 22.06.2010 uttalt at gangadkomsten mellom tomtene bør<br />
beholdes i <strong>kommune</strong>ns eie. Bjørge A. Storvold har markert skillet mot gangvegen med<br />
naturstein, og ønsker at naboen gjør det samme, slik at dette skaper et naturlig skille og at<br />
muligheten for allmenn ferdsel opprettholdes.<br />
RÅDMANNENS VURDERING<br />
Omsøkte tilleggsareal er regulert inn i en reguleringsendring med tanke på muligheten for<br />
allmenn ferdsel.<br />
Det vil være en fordel om gangadkomst markeres på begge sider, evt. slik Bjørge A. Storvold har<br />
foreslått, og at begge tilgrensende naboer kan foreta et visst vedlikehold av gangadkomsten.<br />
KONKLUSJON/TILRÅDING<br />
Det anbefales at søknad fra Steinar Moe datert 02.06.2010 om kjøp av tilleggstomt til sin<br />
boligtomt, gnr. 10 bnr. 1495, ikke innvilges.<br />
Omsøkte areal beholdes som felles gangadkomst mellom tomtene til friareal sør og vest for<br />
tomtene.<br />
Rørvik, 12.10.2010<br />
Roy H. Ottesen<br />
rådmann<br />
3
Aud Lindseth<br />
Fra: Bjørn Kristiansen<br />
Sendt: 22. juni 2010 14:56<br />
Til: Aud Lindseth<br />
Kopi: 'Bjørge A Storvold'<br />
Emne: VS: Merknad til til søknad om tileggstomt<br />
Registreres på sak 08/383.<br />
Mvh Bjørn Kristiansen<br />
Fra: Bjørge A Storvold [mailto:bandre-s@online.no]<br />
Sendt: 22. juni 2010 14:09<br />
Til: Bjørn Kristiansen<br />
Kopi: Bjørge A Storvold<br />
Emne: Merknad til til søknad om tileggstomt<br />
Teknisketat<br />
V/Bjørn Kristiansen 22.06.10<br />
Viser til <strong>møte</strong> med Tenkisketat Bjørn Kristiansen.<br />
Møte deltakere :<br />
#Bjørn Kristiansen<br />
# Tone Merethe Finnseth<br />
#Bjørge Andrè Storvold<br />
#Jan Ulsund<br />
Vedrørende dette <strong>møte</strong>, ble det nevnt en merknad anngående tileggstomt<br />
søknad fra Steinar Moe:<br />
Arealet det her søkes om,er fra tidligere fra delt begge tomtere 10 -1495<br />
Steinar Moe & 10 -1494 Bjørge A Storvold & Tone Merethe Finsteh.<br />
Dette arealet skulle benyttes til Gang & sykkel vei i Regi av <strong>Vikna</strong> Kommune.<br />
Skulle det det nå vise seg at <strong>Vikna</strong> Kommune ønsker å selge dette areale,da<br />
dette i utgangspunktete er reugulert til Gang & sykkel vei / eventult<br />
friområde.<br />
Ønsker vi at dette regjøres for, da dette fraviker fra tidligere regulereinger i<br />
boligfeltet.
Skal dette området omdisponeres er dette en sak som bereøre begge<br />
grenser, da det fra tidligere har tilhørt begge Tomter & nå er regulert til<br />
annet formål.<br />
Vårt ønske som nærmeste nabo & tildigere innehaver av halve området ,er<br />
at det lages et natulig skille mellom totmtene & at området det søkes om<br />
,Beholdes i Kommunes eie &<br />
derav oppretholder muligheten for allmenferdsel<br />
Våre grense er nå markert med naturstein & vi ønsker at tilgrensende nabo<br />
gjør det samme, slik at dette skaper en naturilg skille & åpning for<br />
allminellig ferdsel.<br />
Punkt nevnt over er diskutert med teknisketat i <strong>Vikna</strong> & funnet som en mulig<br />
god løsning fra alle parter.<br />
Skulle det mot formodning være slik at <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> fraviker<br />
Reguleringsplan ,ønsker vi som Nabo, et nabovarsel på dette & benytte oss<br />
av muligheten til å søke om kjøp av eindomen,<br />
som er fra delt vår eindom, på lik linje med vår nabo ,da dette berører vår<br />
eindom som nevnt tidligere i dette brev.<br />
Mvh<br />
Bjørge A Storvold<br />
Vedlagt søknad fra Steinar Moe ( kopi fra POSTJOURNAL <strong>Vikna</strong> Kommune)<br />
Steinar Moe - vedrørende tilleggstomt<br />
Sakstittel:<br />
Tomtesøknader utenfor felt (+ tilleggstomt)<br />
Sak/dok nr:<br />
2008/383-37 4451/2010<br />
Løpenr.:<br />
10.06.2010<br />
Journaldato:<br />
02.06.2010<br />
Dok.dato:<br />
2
<strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong><br />
v/teknisk etat<br />
Engasveien<br />
7901 Rørvik<br />
Vedrørende tilleggstomt<br />
På Byåsen 7 er det avsatt et område mellom tomt 8 og 9 som er tiltenkt gangvei.<br />
Da vi har fått forståelse for at det neppe vil være aktuelt å gjennomføre opparbeidelse av en<br />
slik gangvei, ønsker vi som grunneiere av tomt 8 og erverve dette området.<br />
Dette for å få til en tilfredsstillende avslutning mellom tomtene, da området pr. i dag ligger<br />
som en "gråsone" som ingen har ansvar for.<br />
Dersom vi får kjøpt dette tilleggsarealet kan det opprettes en klausul som forhindrer at det<br />
oppføres eller beplantes på en slik måte at det reduserer utsikt for bakenforliggende nabo<br />
på tomt 15.<br />
Det kan nevnes at vi for flere år siden hadde en muntlig dialog med Per Leirvik angående<br />
mulig løsning på dette problemet, uten at det den gang ble omsøkt eller trukket noen<br />
konklusjon.<br />
Ve nlig hilsen<br />
Steinar Moe<br />
02.06.10<br />
'17
VIKNA KOMMUNE<br />
Postadresse Telefon Telefaks<br />
Postboks 133, Sentrum 74 39 33 00 74 39 00 70<br />
7901 RØRVIK E-post: vikna@vikna.<strong>kommune</strong>.no<br />
Saksnr.: 2010/525-2<br />
Arkiv: 255<br />
SAKSFRAMLEGG<br />
Dato: 29.09.2010<br />
Saksbehandler/Tlf: Trine Kvalø / 74 39 33 04<br />
Utvalgssaksnr Utvalg Møtedato<br />
128/10 Formannskap 19.10.2010<br />
Friluft AS - Invitasjon til aksjetegning.<br />
Vedlagte dokumenter:<br />
1 Friluft AS - Ønsker <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> med på eiersiden<br />
2 Bekreftet ønske om å tegne aksjer i Friluft AS<br />
3 Informasjon<br />
Dokumenter ikke vedlagt:<br />
• Ingen<br />
RÅDMANNENS FORSLAG TIL VEDTAK:<br />
Formannskapet vedtar:<br />
1. <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> går ikke inn med aksjekapital i Friluft AS.<br />
2. Vedtaket begrunnes med <strong>kommune</strong>s økonomiske situasjon, og ut fra at det ikke er satt<br />
av midler til slike formål i <strong>kommune</strong>ns årsbudsjett
SAKSGRUNNLAG<br />
Sakens dokumenter.<br />
SAKSOPPLYSNINGER<br />
Stiftende selskap Friluft AS ved Trygve Ebbing ønsker i et skriv datert 20.07.2010 at <strong>Vikna</strong><br />
<strong>kommune</strong> blir med på eiersiden i Friluft AS. Friluft AS som organiseres som aksjeselskap<br />
ønsker at <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> går inn med kr. 10 000,- i eierkapital i Friluft.<br />
Friluft AS sin eiermodell legger opp til at <strong>kommune</strong>ne bidrar med 200 000,- i eierkapital og det<br />
private næringsliv med 200 000,-. I tillegg til Namdals<strong>kommune</strong>ne og Bindal er også Snåsa<br />
invitert med. Egenkapitalen skal i utgangspunktet være stor nok til at den kan dekke opp den<br />
risiko som er knyttet til gjennomføringen av prosjektet Friluft 2011.<br />
Om Friluft<br />
Friluft skal ha som hovedformål å arrangere Natur- og Friluftsdagan i Namdalen, første gang i<br />
perioden 1.— 5. juni 2011. Hensikten med arrangementet er å sette hele Namdalen "på kartet"<br />
ved å vise frem hva Namdalen har å tilby med utgangspunkt i naturen.<br />
Natur- og Friluftsdagan "Friluft" skal ha fokus på aktiviteter og opplevelser, men man vil også<br />
åpne for at utstillere skal kunne demonstrere og selge produkter/tjenester relatert til dette.<br />
Friluft har som mål å engasjere alle ildsjeler som brenner for Namdalen slik at man sammen kan<br />
skape et arrangement som inneholder aktiviteter med basis i naturen og som engasjerer både<br />
barn og voksne.<br />
Friluft består av fire hovedelement:<br />
3. Friluftsmesse—en aktivitets og salgsmesse som skal foregå ute på Spillumsstranda,<br />
Namsos.<br />
4. Friluftsliv—tilby opplevelsesturer i Namdalen.<br />
5. Friluftscomp —aktivitetsleir for barn i alderen 6-14 år, "minisurvival" i naturen. Samt<br />
tilby kurs i friluftsliv til barnehagepersonale, lærere og andre som ønsker å aktivisere<br />
barn ute i naturen.<br />
6. Friluftskonsert—konsert ute på messeområdet med bruk av lokale krefter.<br />
"Det er en målsetting at arrangementet skal inneha elementer av nyskaping for Namdalen,<br />
og være et nytt og annerledes arrangement. "<br />
Visjonen bak det å arrangere Natur- og Friluftsdagan Friluft er å markedsføre hele Namdalen.<br />
RÅDMANNENS VURDERING<br />
Friluft AS er under etablering som en oppfølging av et forprosjekt gjennomført av initiativtaker<br />
Jarl Andreassen i Namsosjarlen AS. Her ble det konkludert med at det bør arbeides videre med å<br />
få realisert arrangementet Friluft i 2011.<br />
Et spleiselag mellom næringsliv og <strong>kommune</strong>r i Namdalen kan være med på å utvikle<br />
naturbasert reiseliv i området ytterligere, gjennom økt fokus på de tilbud som finnes. Samla<br />
markedsføringsverdi kan være betydelig. Det er også positivt at det er en av de største private<br />
aktørene innenfor naturbasert reiseliv i Namdalen som når går i bresjen for en samla innsats<br />
gjennom Friluft AS.<br />
2
Med bakgrunn i <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>s økonomiske situasjon, og ut fra at det ikke er satt av midler til<br />
slike formål i <strong>kommune</strong>ns årsbudsjett rår rådmannen til at <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> ikke går inn med<br />
aksjekapital i Friluft AS.<br />
KONKLUSJON/TILRÅDING<br />
Jfr. forslag til vedtak.<br />
Rørvik, 29.09.2010<br />
Roy H. Ottesen<br />
rådmann<br />
3
Stiftende selskap Friluft AS<br />
v/Trygve Ebbing<br />
Fagerholmv. 2<br />
7822 Bangsund<br />
<strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong><br />
7900 Rørvik<br />
Vi ønsker <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> med på eiersiden av Friluft AS.<br />
Namsos 20.07.2010<br />
FRI<br />
Bakgrunnen for Friluft<br />
Initiativtaker til Friluft var Jarl Andreassen i NamsosJarlen AS. Høsten 2009 startet det et<br />
forprosjektet som hadde som formål å konkretisere hvilke muligheter og utfordringer<br />
gjennomføringen av arrangementet Friluft vil innebære, - og på dette grunnlaget danne et godt<br />
beslutningsgrunnlag om hvorvidt man skal satse på å gjennomføre arrangementet i 2011 eller ikke.<br />
Det ble satt ned en styringsgruppe bestående av: Jarl Andreassen, NamsosJarlen AS, Eva Meidal,<br />
Namdalsavisa, Odd Arne Flasnes, Midtre Namdal Sam<strong>kommune</strong> Utvikling, Stig Fredriksen, Bjørn<br />
Engen, Ole Martin Dahle, Norway Nature, Bente Furre, Namdalsavisa, Jørun Sandnes, Namsos<br />
Sentrumforening og Trygve Ebbing, Firma Albert Collett.<br />
Prosjektets styringsgruppe har nå avsluttet sitt arbeid og konklusjonen er at det bør arbeides<br />
videre med sikte på å realisere arrangementet Friluft med start i 2011.<br />
Om Friluft<br />
Friluft skal ha som hovedformål å arrangere Natur- og Friluftsdagan i Namdalen, første gang i<br />
perioden 1.— 5. juni 2011. Hensikten med arrangementet er å sette hele Namdalen "på kartet" ved<br />
å vise frem hva Namdalen har å tilby med utgangspunkt i naturen.<br />
Natur- og Friluftsdagan "Friluft" skal ha fokus på aktiviteter og opplevelser, men man vil også åpne<br />
for at utstillere skal kunne demonstrere og selge produkter/tjenester relatert til dette.<br />
Friluft har som mål å engasjere alle ildsjeler som brenner for Namdalen slik at man sammen kan<br />
skape et arrangement som inneholder aktiviteter med basis i naturen og som engasjerer både barn<br />
og voksne.<br />
Friluft består av fire hovedelement:<br />
- Friluftsmesse— en aktivitets og salgsmesse som skal foregå ute på Spillumsstranda, Namsos.<br />
- Friluftsliv—tilby opplevelsesturer i Namdalen.<br />
- Friluftscomp — aktivitetsleir for barn i alderen 6-14 år, "minisurvival" i naturen. Samt tilby<br />
kurs i friluftsliv til barnehagepersonale, lærere og andre som ønsker å aktivisere barn ute i<br />
naturen.<br />
- Friluftskonsert— konsert ute på messeområdet med bruk av lokale krefter.<br />
1
-<br />
"Det er en målsetting at arrangementet skal inneha elementer av nyskaping for Namdalen, og<br />
være et nytt og annerledes arrangement. "<br />
Friluft skal også være en aktiv medspiller og en pådriver når det gjelder å skape en<br />
markedsføringsarena for alle som driver med naturbasert næring i Namdalen.<br />
Friluft skal også bidra til at de som i dag driver med naturbasert næring, ser muligheten til å<br />
videreutvikle bedriften og inspirere til nyetablering. Vi ønsker også at<br />
Friluft skal bidra til en større bevisstgjøring hos Namdalingene om hvilke muligheter som<br />
ligger rett utenfor stuedøra både av organiserte og uorganiserte turer og aktiviteter.<br />
I reiselivssammenheng er naturbaserte opplevelsestilbud det som Namdalen bør satse på<br />
som sitt primære tilbud, i den sammenhengen blir Friluft en viktig bidragsyter.<br />
En ytterligere dimensjon vil være at Friluft skal bidra til nettverksbygging mellom utstillere<br />
og tilbydere av naturopplevelser i Namdalen.<br />
Friluft skal også bidra til økt omsetning hos aktører innen jakt, fiske, friluftsliv, handel<br />
inkludert gårdsmatprodusenter a la NamNamdalen og reiselivsbedrifter i Namdalen.<br />
Friluft vil bidra til at konkurranse mellom små aktører skjerper seg konkurransemessig og<br />
bidrar til produktutvikling.<br />
Visjonen bak det å arrangere Natur- og Friluftsdagan Friluft er å markedsføre hele Namdalen.<br />
Den langsiktige målsettingen er derfor;<br />
Å arrangere Friluft regelmessig fremover i tid (hvert år/hvert 2. år).<br />
At god kvalitet, et variert og bredt tilbud skal bidra til en positiv opplevelse.<br />
At arrangementet skal bidra til at flest mulig finner det attraktivt å besøke Friluft og<br />
Namdalen.<br />
Organisasjonsform/Eierskap<br />
Friluft organiseres som et aksjeselskap.<br />
For å sikre mulighetene for en bred finansiering av dette arbeidet, må strukturen på styring og<br />
eierskap være slik at alle aktører føler sikkerhet for at alle tilgjengelige ressurser benyttes til å<br />
underbygge den langsiktige målsetting.<br />
"Skal vi lykkes med Friluft er det viktig å ha et eierskap som reflekterer at hensikten med Friluft,<br />
som er å markedsføre friluftsliv og Namdalen, og at arrangementet ikke er å anse som et rent<br />
kommersielt prosjekt"<br />
Kommunene spiller da en viktig rolle i å ivareta denne målsetningen og vi ønsker derfor alle<br />
<strong>kommune</strong>ne i Namdalen inn på eiersiden.<br />
I tillegg til Namdals<strong>kommune</strong>ne ønsker vi også Bindal og Snåsa med, da det er en allmenn<br />
oppfattes at de er en del av Namdalen i denne sammenhengen.<br />
Det er viktig at hele Namdalen har et eierskap ttil Friluft. SeIv om frIluftsmessa foregår på<br />
Spillumsstranda i Namsos, vil Friluft ta i bruk hele Namdalen.<br />
Det er også veldig viktig at aktører innenfor friluftsbransjen er med på eiersiden, slik at vi<br />
også får et eierskap med bred kunnskap om alt som rører seg innenfor friluftslivet.<br />
Egenkapitalen bør i utgangspunktet være stor nok til at denne kan dekke opp den risiko som er<br />
knyttet til gjennomføringen av prosjektet Friluft 2011. Vi har beregnet den til ca 400.000,-. Basert<br />
på utarbeidet kalkyle for arrangementet synes den primære risiko å være knyttet til antall<br />
besøkende.<br />
2
Vår eiermodell legger opp til at <strong>kommune</strong>ne bidrar med 200.000,- i eierkapital og det private<br />
næringsliv med 200.000,-.<br />
Vi har foreslått følgende fordeling av aksjekapitalen i Friluft AS for <strong>kommune</strong>nes vedkommende:<br />
-<br />
Namsos <strong>kommune</strong><br />
Overhalla <strong>kommune</strong><br />
Høylandet <strong>kommune</strong><br />
Grong <strong>kommune</strong><br />
Lierne <strong>kommune</strong><br />
kr.<br />
,<br />
"<br />
"<br />
,<br />
50.000,-<br />
20.000,-<br />
15.000,-<br />
20.000,-<br />
10.000,-<br />
-<br />
-<br />
Namsskogan <strong>kommune</strong><br />
Røyrvik <strong>kommune</strong><br />
"<br />
,<br />
10.000,-<br />
10.000,-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
Namdalseid <strong>kommune</strong><br />
Flatanger <strong>kommune</strong><br />
Fosnes <strong>kommune</strong><br />
Nærøy <strong>kommune</strong><br />
<strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong><br />
Leka <strong>kommune</strong><br />
Bindal <strong>kommune</strong><br />
Snåsa<br />
H<br />
,,<br />
"<br />
,<br />
,<br />
,<br />
,<br />
,<br />
10.000,-<br />
10.000,-<br />
5.000,-<br />
10.000,-<br />
10.000,-<br />
5.000,-<br />
10.000,-<br />
10.000,-<br />
På denne måten kan alle Namdals<strong>kommune</strong>ne gjøres delaktige i arrangementet, og skissen til<br />
fordeling av aksjekapital nevnt ovenfor vil innebære ca 200.000 kr i "kommunal" egenkapital.<br />
Arbeidet med å skaffe eierkapital fra det private næringsliv er startet og pr d.d. har vi fått skriftlig<br />
tilsagn på kr. 100.000,- og muntlig tilsagn på kr. 40.000,-.<br />
Prosjektgruppa foreslår at <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> går inn med kr. 10.000,- i eierkapital i Friluft.<br />
Frist for tilbakemelding: 15. september 2010.<br />
Det er satt en forholdsvis kort frist da vi har knapt om tid og det er viktig for prosjektets fremdrift at<br />
eierkapital på plass i løpet av september 2010.<br />
Hvis ønskelig er prosjektgruppen behjelpelig med utfyllende informasjon og presentasjon av Friluft.<br />
Kontaktperson er Bjørn Engen telefon 456 01 716.<br />
Med hilsen<br />
Stiftende selskap Friluft AS<br />
Trygve Ebbing<br />
For Friluft:<br />
Eva Merete Meidal<br />
Vedlegg: Brosjyre Friluft.<br />
Tegningsinnbydelse.<br />
Kopi er også sendt ordfører.<br />
3
-<br />
[RI Natur - og friluftsdagan 1. - 5. juni 2011<br />
Bekreftet ønske om å tegne aksjer i Friluft AS<br />
Friluft har som formål å arrangere Natur- og friluftsdagan i Namsos og Namdalen.<br />
Første gang i 2011, 1. — 5. juni.<br />
Visjonen bak dette arrangementet er å bidra til økt bruk av namdalsnaturen<br />
og markedsføre Namdalen.<br />
Den langsiktige målsettingen er derfor;<br />
Å arrangere Friluft regelmessig fremover i tid (hvert år/hvert 2. år).<br />
At god kvalitet, et variert og bredt tilbud skal bidra til en positiv opplevelse.<br />
At arrangementet skal bidra til at flest mulig finner det attraktivt å besøke Friluft og<br />
Namdalen.<br />
"Friluft 2011" har som mål å engasjere alle ildsjeler som brenner for Namdalen slik at man<br />
sammen kan skape et arrangement som inneholder aktiviteter med basis i naturen og som<br />
engasjerer både barn og voksne.<br />
Ønsker du å bidra til at Namdalen får et unikt arrangement med utgangspunkt i en av våre beste<br />
salgsvarer og ressurser —naturen, fyll ut skjemaet.<br />
Stiftelses<strong>møte</strong> avholdes i september 2010.<br />
For spørsmål ta kontakt med Bjørn Engen tlf. 456 01 716<br />
Bedrift/person:<br />
Adresse:<br />
Postnr: Poststed:<br />
Epostadresse:<br />
Jeg/vi bekrefter at vi ønsker å tegne oss for aksjer på til sammen kroner:<br />
Perssonnummer/organisasjonsnummer:<br />
Sted/dato Signatur<br />
"Namdalen har en unik og variert natur, - her finner man muligheter for svært<br />
varierte opplevelser fra fjord til fjell. — Slik sett utgjør naturen en viktig ressurs<br />
både for de som allerede bor i distriktet og for de som ønsker å videreutvikle<br />
næringer i tilknytning til naturbasert reiseliv."
Ph<br />
4;11-<br />
-<br />
r/t<br />
‘. ,<br />
leir<br />
101<br />
-111<br />
-<br />
4111 *,.,
(‹Frildffr csa/ være ei 1/11/./<br />
arranqeme« for hele famifrelp)<br />
FRILUFTet unikt arrangement med turer i Namdalen, en aktivitetsbasert salgsmesse i friluft<br />
på Spillumsstranda i Namsos. Friluftscamp for barn og friluftskonsert «Rock the nature».<br />
FRILUFTsfire hovedelementer:<br />
1. Friluftsmesse utendørs:<br />
- Aktivitetsbasert salgsmesse<br />
- Vi har fått god respons hos potensielle utstillere<br />
- Markedsarena for bedrifter som driver<br />
naturbasertnæring<br />
- Arena for nettverksbygging blant utstillerer og<br />
tilbydere av naturopplevelser<br />
- Mål om 7000 besøkende på messa<br />
- Målgruppen er hele familien<br />
2. Friluftsliv:<br />
- Tilby kortere og lengre turer i namdalsnaturen<br />
- Bidra til aktiv bruk av namdalsnaturen- bevistgjøring<br />
- Mulighet for aktører til å tilby turer - salgsarena<br />
- Tilby turer for hele familien<br />
3. Friluftskonsert:<br />
- Konsert for hele familien ute i friluft på messeområdet<br />
- Bruk av lokale krefter i en frilufts-jam<br />
- Konsert i friluft, et naturlig valg i Rock City<br />
4. Friluftscamp:<br />
- «Mini Survival» med overnatting i telt eller under<br />
åpen himmel<br />
- Camplederen vil være en person med masse<br />
erfaring fra friluftsliv<br />
- Campen er beregnet for alle barn i alderen 6-14 år<br />
- Den vil inneholde ulike aktiviteter<br />
- Koble hos opp mot Fiskelinja på Grong vid. skole<br />
- Markedsarena for lag og foreninger som driver med<br />
friluftsrelaterte aktiviteter<br />
- Markedsarena for tilbydere av friluftsaktiviteter for<br />
barn<br />
1--/eficster1 med arrahgemehtet er a<br />
sette he/e Namda/eh ved<br />
a Kse frem hva /Vamda/eh har a<br />
tilby med utgar1gspy/h4` i hatureh<br />
Namdalen har en unik og variert natur, her finner<br />
man muligheter for svært varierte opplevelser fra<br />
fjord til fjell.<br />
Slik sett utgjør naturen en viktig ressurs både for de<br />
som allerede bor i distriktet og for de som ønsker<br />
å videreutvikle næringer i tilknytning til naturbasert<br />
reiseliv.<br />
FRILUFThar som mål å engasjere alle ildsjeler som<br />
brenner for Namdalen slik at man sammen kan skape<br />
et arrangement som inneholder aktiviteter med basis i<br />
naturen og som engasjerer både barn og voksne.<br />
:-
fiersam orgamsasjonsform og ,~orni<br />
Organisasjonsform<br />
Friluft organiseres som et aksjeselskap.<br />
Eierskap<br />
Eierskapet bør reflektere at hensikten med Friluft er<br />
å markedsføre friluftsliv og Namdalen, og at<br />
arrangementet ikke er å anse som et rent kommersielt<br />
prosjekt.<br />
På den annen side vil det også være viktig å ivareta<br />
behovet for et aktivt eierskap med kunnskap om<br />
«friluftsbransjen».<br />
På denne måten vil alle Namdals<strong>kommune</strong>ne gjøres<br />
delaktige i arrangementet, og bidra til et Namdalsk<br />
eierskap til arrangementet. Vi tror det er viktig for å<br />
lykkes med prosjektet.<br />
For å sikre seg at man får med aktive eiere med<br />
relevant kunnskap er det viktig å få inn også private<br />
aktører på eiersiden.<br />
Egenkapital<br />
Egenkapitalen bør i utgangspunktet være stor nok til<br />
at denne kan dekke opp den risiko som er knyttet til<br />
gjennomføringen av prosjektet.<br />
Basert på utarbeidet kalkyle for arrangementet synes<br />
den primære risiko å være knyttet til antall besøkende.<br />
Når området er «rigget» og klart for å motta publikum<br />
vil man ha pådratt seg store faste kostnader.<br />
Regn og kuling fra sydvest fremstår derfor som den<br />
absolutt største usikkerhetsfaktoren og den mest reelle<br />
risiko. Totalt synes denne å kunne være i størrelsesorden<br />
600.000,- kroner.<br />
Oppnår man et besøkstall på bare 1/3 av budsjett<br />
vil det derfor være et behov for kr. 400.000,- i<br />
aksjekapital.<br />
I ;<br />
‹‹14 ons/E-er oss et eierskap bestaende av<br />
Nanida/s<strong>kommune</strong>ne og private aktofer »<br />
Natur- ogfriluftsdagan 1.-5.juni 2011<br />
Den langsiktige målsettingen er derfor;<br />
Å arrangere Friluft regelmessig fremover i tid<br />
(hvert år/hvert 2. år).<br />
At god kvalitet, et variert og bredt tilbud skal bidra<br />
til en positiv opplevelse.<br />
At arrangementet skal bidra til at flest mulig finner<br />
det attraktivt å besøke Friluft og Namdalen.<br />
For å sikre mulighetene for en bred finansiering av<br />
dette arbeidet må strukturen på styring og eierskap<br />
være slik at alle aktører føler sikkerhet for at alle tilgjengelige<br />
ressurser benyttes til å underbygge den<br />
langsiktige målsetting.<br />
Økonomi<br />
Det er utarbeidet et budsjett for Friluft 2011.<br />
Dette er hovedtallene i budsjettet:<br />
Inntekter<br />
Friluftsmesse besøkende og salg av stand 805.500<br />
Annet salg<br />
40.000<br />
Friluftscamp<br />
41.250<br />
Friluftskonsert<br />
105.000<br />
Reklame/sponsorinntekter/off. tilskudd 970.000<br />
Sum inntekter<br />
1.961.750<br />
Utgifter<br />
Prosjektledelse/administrasjon 670.000<br />
Profilering/markedsføring 320.000<br />
Driftskostnader<br />
412.000<br />
Aktivitetskostnader<br />
50.000<br />
Foredragsholdere/campleder/instruktører 170.000<br />
Musikk<br />
50.000<br />
Deltakelse Villmarksmessa 2011 100.000<br />
Variable kostnader - leie av telt 96.000<br />
Sum utgifter<br />
1.868.000<br />
Overskudd<br />
93.750
-<br />
Natur- og friluftsdagan 1.-5.juni 2011<br />
VIKNA KOMMUNE<br />
Postadresse Telefon Telefaks<br />
Postboks 133, Sentrum 74 39 33 00 74 39 00 70<br />
7901 RØRVIK E-post: vikna@vikna.<strong>kommune</strong>.no<br />
Saksnr.: 2009/83-31<br />
Arkiv: B20<br />
SAKSFRAMLEGG<br />
Dato: 05.10.2010<br />
Saksbehandler/Tlf: Trine Kvalø / 74 39 33 04<br />
Utvalgssaksnr Utvalg Møtedato<br />
129/10 Formannskap 19.10.2010<br />
Kommunestyre<br />
PP- tjenesten for Ytre Namdal - Opprettelse av 50 % stilling for å<br />
videreføre og forsterke Palsarbeidet i skolene.<br />
Vedlagte dokumenter:<br />
1 PP-tjenesten for Ytre Namdal - Utskrift av <strong>møte</strong>boka fra 06.05.10 - Sak 6/10 - Fagstillinger<br />
ved PPT.<br />
2 PP-tjenesten for Ytre Namdal - Møteprotokoll fra Styret for PPT 07.09.10.<br />
Dokumenter ikke vedlagt:<br />
- Vedtekter for PP-tjenesten for Ytre Namdal.<br />
RÅDMANNENS FORSLAG TIL VEDTAK:<br />
Formannskapet rår til slikt vedtak av <strong>kommune</strong>styret:<br />
Kommunestyret vedtar:<br />
1. Vedtak i styret for PP-tjenesten i Ytre Namdal i sak 09/10 og rådmannens<br />
saksutredning tas til orientering.<br />
2. Spørsmålet om bevilging til en 50 % økning av fagstillinger i PP-tjenesten vil<br />
<strong>kommune</strong>styret ta stilling til ved behandlingen av <strong>kommune</strong>budsjettet 2011 og<br />
økonomiplanen 2011-2014.
SAKSGRUNNLAG<br />
Sakens dokumenter.<br />
SAKSOPPLYSNINGER<br />
PP-tjenesten for Ytre Namdal har pt. 4 fagstillinger. Kontoret hadde i en periode fra 1999 en<br />
femte fagstilling finansiert med øremerkede statlige midler. Etter en nedtrapping av den statlige<br />
finansieringen av denne stillinga med 20 % årlig f.o.m 2004 har tjenesten hatt 4 fagstillinger fra<br />
01.01.08.<br />
Fire fagstillinger er et absolutt minimum i forhold til de tjenester som skal utføres. Nedslagsfeltet<br />
for kontoret er tre <strong>kommune</strong>r og fylkeskommunale virksomheter i regionen med til sammen 12<br />
grunnskoler, 18 barnehager, 2 videregående skoler, samt voksne klienter med ulike<br />
opplæringsbehov.<br />
Det er naturlig å sammenligne PP-tjenesten i Ytre Namdal med tilsvarende tjeneste lokalisert i<br />
Inderøy, der tjenesten også er organisert som er et interkommunalt foretak med et<br />
sammenlignbart befolkningsgrunnlag. Kontoret i Inderøy er bemannet med 4,1 fagstillinger og<br />
70 % sekretær som skal dekke barnehagene og grunnskolene, men ikke videregående skole.<br />
Videregående skoler i kontorets nedslagsfelt har egen PP-tjeneste. De har altså ikke<br />
gjennomgående tjeneste som i Ytre Namdal.<br />
Til tross for at skoleeierne i samarbeid med skole og PPT har arbeidet målrettet med å få<br />
redusert antall henvisninger til PPT har antall henvisninger økt. Fra 2000/2001 til 2005/2006<br />
var antall henvisninger relativt stabile, med omkring 305 henviste/antall saker i arbeid per år. Fra<br />
2006/2007 har antall henviste saker økt betydelig. Det må legges til at den største økningen<br />
har skjedd siste året med 336 henviste i 2008/2009 mot 360 henviste klienter pr. 15.04.10.<br />
Dette til tross for at kontoret systematisk avslutter så mange klienter som mulig ved skoleslutt<br />
hvert år.<br />
Den største økningen av henvisninger kommer fra grunnskolen og videregående skole. Det<br />
grunn til å merke seg at det også er forholdsvis stor økning i antall henviste blant innvandrere,<br />
samt voksne med ulike utfordringer i forhold til opplæring.<br />
<strong>Vikna</strong> og Nærøy <strong>kommune</strong>r valgte i fjor å satse på PALS (tiltaksmodell for Positiv atferd,<br />
støttende Læringsmiljø og Samhandling i skolen) som et omfattende systemretta arbeid i noen<br />
grunnskoler. Forutsetningen for utviklingsarbeidet var at skolene ble støttet av en Palsveileder<br />
fra PPT. Tre skoler (Rørvik skole, Nærøysundet skole og Kolvereid skole) følger<br />
utviklingsprogrammet, og andre skoler signaliserer at de ønsker det samme.<br />
En ansatt har fått etterutdanning ved Atferdssenteret i Oslo inneværende skoleår for å bli<br />
godkjent Palsveileder. Det å fungere som Palsveileder krever 50 % fagstilling, men det må<br />
legges til at man innenfor denne stillingsprosenten kan følge opp flere skoler med deler eller hele<br />
intervensjonsprogrammet for Pals. Pals vil fungere som et unikt verktøy i tillegg til generell<br />
kompetanse for systematisk utviklingsarbeid i skolene. Etterspørselen etter systemretta<br />
tiltaksarbeid er stor ute på skolene.<br />
Pals er en skoleomfattende utviklingsmodell som utgjør en del av en helhetlig modell. I Ytre<br />
Namdal er det nå tre PMTO-terapeuter og åtte foreldrerådgivere som arbeider etter samme<br />
prinsipp, men individrelatert. Samlet utgjør dette viktig kompetanse på flere nivå i skole og<br />
hjelpeapparat.<br />
2
Kommunene <strong>Vikna</strong> og Nærøy har inngått kontraktfestet avtale med Atferdssenteret om<br />
implementering av utviklingsmetoden lokalt. PPT har et mål om å videreføre tjenesten med å<br />
støtte skolene med Palsveileder. For å kunne i<strong>møte</strong>komme skolene kreves det at 50 % av en<br />
fagstilling blir definert til systemretta arbeid i skolene med Pals som metode for<br />
utviklingsarbeidet. Uten styrking med en 50 % stilling til Palsveileder, vil PPT ikke kunne utvide<br />
arbeidet til flere skoler enn de tre som i dag er i gang med programmet.<br />
Styret for PP-tjenesten i Ytre Namdal behandlet saken om behov for en stillingsutvidelse<br />
ved PP-tjenesten i <strong>møte</strong> 06.05.10 (Sak 6/10) og fattet følgende vedtak:<br />
”Styret ser behovet for PALS og går på sikt for PALS på alle skoler. Fra høsten 2010<br />
videreføres PALS på de skolene som er i gang .<br />
Styret er klar over at dette vil, sammen med et stadig økende antall henvisninger til PPT,<br />
føre til behov for å utvide antall fagstillinger med en 50% stilling.<br />
En endring i antall fagstillinger kan tidligst skje fra 01.01.2011.<br />
I forkant av høstens budsjettarbeid, må <strong>kommune</strong>ne få innspill på behovet”.<br />
Styret for PP-tjenesten i Ytre Namdal behandlet saken på nytt i <strong>møte</strong> 07.09.10 (Sak 9/10)<br />
og fattet følgende vedtak:<br />
Styret for PPT tilrår overfor eier<strong>kommune</strong>ne å opprette en 50% stilling for å videreføre<br />
og forsterke Palsarbeidet i skolene (jfr. vedtektene § 4).<br />
RÅDMANNENS VURDERING<br />
Rådmannen er godt kjent med de utfordringene PP- tjenesten står overfor med økende antall<br />
henvisninger og at bemanningssituasjonen på kontoret over tid har vært utfordrende. Da<br />
<strong>kommune</strong>ne gikk inn for PALS var det imidlertid en forutsetning at satsingen ikke skulle<br />
medføre behov for økte ressurser ved PP- tjenesten.<br />
Styret for PPT har ikke gitt noen opplysninger om hvilke økonomiske beregninger på hva en<br />
stillingsutvidelse på 50 % vil medføre. En beregning basert på at stillingen etableres med en<br />
adjunkt med opprykk med over 16 års ansiennitet gir en total kostnad på ca. kr 320.000,- årlig.<br />
Dette beløpet vil kunne variere ut fra kompetansen til den som tilsettes i stillingen.<br />
PPT for Ytre Namdal finansieres av <strong>kommune</strong>ne Leka, <strong>Vikna</strong>, Nærøy og Nord-Trøndelag<br />
fylkes<strong>kommune</strong>. Fylkes<strong>kommune</strong>n dekker 39 % av gjennomsnittlig fagstilling ved kontoret<br />
(avtale fra mars 2005). Fordelingen mellom <strong>kommune</strong>ne er i forhold til elevtall per<br />
01.10.09 (GS I). Fordelingen justeres når elevtallet per 01.10.10 er kjent - dette gir i praksis små<br />
endringer i kroner. I budsjettforslaget 2011 er det lagt til grunn et elevtall på 1341. Dette er<br />
fordelt med 49 på Leka <strong>kommune</strong>, 610 på <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> og 682 på Nærøy <strong>kommune</strong>.<br />
Med en slik kostnadsfordeling vil en stillingsøkning på 50 % medføre en økt økonomisk<br />
belastning på <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> med kr 89.000 (fylkes<strong>kommune</strong>n kr 125.000, Nærøy <strong>kommune</strong><br />
99.000 og Leka <strong>kommune</strong> 7.000). Beregningene er basert på en total årlig kostnad med stillingen<br />
på kr 320.000.<br />
Ut fra de opplysningene som ligger i saken og de erfaringer <strong>kommune</strong>n har med tjenesten har det<br />
vist seg at PALS satsingen på tre skoler i regionen kombinert med økende arbeidsmengde på<br />
andre områder har medført en utfordrende situasjon for tjenesten. Styret for PPT og<br />
oppvekstsektoren i regionen ser det videre som ønskelig å utvide PALS satsingen med et mål om<br />
på sikt å få en helhetlig satsing på dette verktøyet i samtlige skoler i kontorets nedslagsfelt.<br />
3
Dagens bemanning gir ikke om for en slik satsing. En bemanningsøkning vil derfor være<br />
avgjørende for å nå styrets mål. <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> er for tiden i en vanskelig økonomisk situasjon,<br />
en økt satsing på PP- tjenesten vil derfor være svært utfordrende for <strong>kommune</strong>n. Tidlig innsats<br />
og klare og gjenkjennbare mønster for adferd vil etter all sannsynlighet være et godt verktøy for<br />
å skape en bedre og tryggere skolehverdag både for elever og ansatte. Dette vil skape et bedre<br />
rom for læring og gjennom det kunne medføre bedre resultater og økonomiske gevinster på sikt.<br />
Et positivt vedtak i denne saken forutsetter etter rådmannens oppfatning et positivt vedtak om<br />
medfinansiering fra samtlige eiere av PPT i Ytre Namdal. Rådmannen foreslår at saken<br />
realitetsbehandles i tilknytning til budsjettet 2011 og at styret for PPT gis tilbakemelding om<br />
dette.<br />
KONKLUSJON/TILRÅDING<br />
Jfr. forslag til vedtak.<br />
Rørvik, 06.10.2010<br />
Roy H. Ottesen<br />
rådmann<br />
4
MØTEDATO: 07.09.10<br />
PEDAGOGISK-PSYKOLOGISK TJENESTE<br />
FOR YTRE NAMDAL<br />
STYRET FOR PPT<br />
UTSKRIFT AV MØTEBOKA<br />
SAKSNR.: 09/10 SAKSBEHANDLER: Heidi F. Volden<br />
SAK:<br />
NY BEHANDLING AV SAK 6/10<br />
FASTSTILLINGER VED PPT — SYSTEMRETTA ARBEID I SKOLE OG<br />
BARNEHAGE<br />
Dokumenter — utsendt:<br />
Utskrift av <strong>møte</strong>boka, sak 6/10<br />
Dokumenter — ikke utsendt:<br />
Ingen<br />
Bakgrunn:<br />
Saken var oppe som styresak 060510. Det ble gjort vedtak om at PPT skal ha<br />
veilederfunksjon for Pals på de tre skolene som har kommet i gang. Styret er kjent med at<br />
stadig økende antall henvisninger til kontoret har ført til at det er behov for å utvide antall<br />
fagstillinger med en 50 % stilling. En utvidelse av fagstilling kan skje ved starten av nytt år,<br />
og <strong>kommune</strong>ne skal ha innspill på behovet i forkant av høstens budsjettarbeid.<br />
Innstilling:<br />
Innstillinga fra sak 6/10 opprettholdes:<br />
Styret for PPT for Ytre Namdal vedtar å opprette en 50% stilling for spesifikt å kunne<br />
videreføre/videreutvikle den skoleomfattende tiltaksmodell PALS i skolene i Ytre Namdal.<br />
Vedtak:<br />
Styret for PPT tilrår overfor eier<strong>kommune</strong>ne å opprette en 50% stilling for å videreføre og<br />
forsterke Palsarbeidet i skolene (jfr. vedtektene paragr. 4).<br />
Kolvereid, 21.09.10<br />
. ,10{dbu-si<br />
Heidi F. Volden<br />
kontorleder/sekr.<br />
Går til: Leka <strong>kommune</strong>, <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>, Nærøy <strong>kommune</strong>, Nord-Trøndelag<br />
fylkes<strong>kommune</strong> v/ Ytre Namdal videregående skole
MØTEDATO: 06.05.10<br />
PEDAGOGISK-PSYKOLOGISK TJENESTE<br />
FOR YTRE NAMDAL<br />
STYRET FOR PPT<br />
UTSKRIFT AV MØTEBOKA<br />
SAKSNR.: 6/10 SAKSBEHANDLER: Heidi F. Volden<br />
SAK:<br />
FAGSTILLINGER VED PPT SYSTEMRETTA ARBEID I SKOLE OG<br />
BARNEHAGE<br />
Dokumenter — utsendt:<br />
Ingen<br />
Dokumenter — ikke utsendt:<br />
Ingen<br />
Bakgrunn:<br />
Kontoret har per i dag 4 fagstilling. For fire år tilbake var det 5 fagstillinger, som ble redusert<br />
til 4 stilling fra 01.01.08. Fra 1999 til 2008 var den femte fagstillingen helt, fra og med 2004<br />
årlig 20 % reduksjon, øremerket og fmansiert fra staten.<br />
Fire fagstillinger er et absolutt minimum i forhold til de tjenester som skal utføres.<br />
Nedslagsfeltet for kontoret er tre <strong>kommune</strong>r og fylkes<strong>kommune</strong>n med til sammen 12<br />
grunnskoler, 18 barnehager, 2 videregående skoler, samt voksne klienter med ulike<br />
opplæringsbehov.<br />
Det er naturlig å sammenligne vårt kontor med 1nderøy, som er et interkommunalt foretak<br />
med sammenlignbart folketall. Det kontoret er bemannet med 4,1 fagstillinger og 70 %<br />
sekretær som skal dekke barnehagene/grunnskolene, men ikke videregående. Videregående<br />
har egen PP-tjeneste, og ikke gjennomgående tjeneste som i vår region.<br />
Til tross for at skoleeierne i samarbeid med skole og PPT har arbeidet målrettet med å få<br />
redusert antall henvisninger til PPT har antall henvisninger økt. Fra 2000/2001 til 2005/2006<br />
har antall henviste vært relativt stabilt, omkring 305 henviste/antall saker i arbeid per år. Fra<br />
2006/2007 har antall henviste saker økt betydelig. Det må legges til at den største økningen<br />
har skjedd siste året med 336 henviste i 2008/2009 mot 360 henviste klienter pr. 15.04.10.<br />
Dette til tross for at kontoret systematisk avslutter så mange klienter som mulig ved skoleslutt<br />
hvert år.
Den største økningen av henvisninger kommer fra grunnskolen og videregående skole. Det<br />
grunn til å merke seg at det er forholdsvis stor økning henviste blant innvandrere, samt voksne<br />
med ulike utfordringer i forhold til opplæring.<br />
Nærøy og <strong>Vikna</strong> valgte i fjor å satse på PALS (tiltaksmodell for Positiv atferd, støttende<br />
Læringsmiljø og Samhandling i skolen) som et omfattende systemretta arbeid i noen<br />
grunnskoler. Forutsetningen for utviklingsarbeidet var at skolene ble støttet av en<br />
Palsveileder fra PPT. 3 skoler (Rørvik skole, Nærøysundet skole og Kolvereid skole) følger<br />
utviklingsprogrammet, og andre skoler signaliserer at de ønsker det samme fra høsten 2010.<br />
En ansatt har fått etterutdanning ved Atferdssenteret i Oslo inneværende skoleår, og vil snart<br />
være godkjent Pals-veileder. Det å fungerer som Palsveileder krever 50 % fagstilling, men<br />
det må legges til at man innenfor denne stillingsprosenten kan følge opp flere skoler med<br />
deler eller hele intervensjonsprogrammet for Pals. Pals vil fungere som et unikt verktøy i<br />
tillegg til generell kompetanse for systematisk utviklingsarbeid i skolene. Etterspørselen for<br />
systemretta tiltaksarbeid er stor ute på skolene.<br />
Pals er en skoleomfattende utviklingsmodell som utgjør en del av en helhetlig modell. I Ytre<br />
Namdal har vi nå tre PMTO-terapeuter og åtte foreldrerådgivere som arbeider etter samme<br />
prinsipp, men individrelatert. Samlet utgjør dette viktig kompetanse på flere nivå i skole og<br />
hjelpeapparat.<br />
Kommunene Nærøy og <strong>Vikna</strong> har inngått kontraktfestet avtale med Atferdssenteret om<br />
implementering av utviklingsmetoden lokalt.<br />
PPT har et mål om å videreføre tjenesten med å støtte skolene med Palsveileder. For å kunne<br />
i<strong>møte</strong>komme skolene kreves det at 50 % av en fagstilling blir definert til systemretta arbeid i<br />
skolene med Pals som metode for utviklingsarbeidet. Uten styrking med en 50 % stilling til<br />
Palsveileder, vil PPT ikke kunne videreføre arbeidet.<br />
Kontorleder vil kunne supplere saksframlegget muntlig i <strong>møte</strong>t.<br />
Innstilling:<br />
Styret for PPT for Ytre Namdal vedtar å opprette en 50% stilling for spesifikt å kunne<br />
videreføre/videreutvikle den skoleomfattende tiltaksmodellen PALS i skolene i Ytre Namdal.<br />
Vedtak:<br />
Styret ser behovet for PALS og går på sikt for PALS på alle skoler. Fra høsten 2010<br />
videreføres PALS på de skolene som er i gang .<br />
Styret er klar over at dette vil, sammen med et stadig økende antall henvisninger til PPT, føre<br />
til behov for å utvide antall fagstillinger med en 50% stilling.<br />
En endring i antall fagstillinger kan tidligst skje fra 01.01.2011.<br />
I forkant av høstens budsjettarbeid, må <strong>kommune</strong>ne få innspill på behovet.<br />
Kolvereid, 18.05.10<br />
Heidi F. Volden<br />
kontorleder/sekr.<br />
Går til: Leka <strong>kommune</strong>, <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>, Nærøy <strong>kommune</strong>, Nord-Trøndelag<br />
fylkes<strong>kommune</strong> v/ Ytre Namdal videregående skole
MØTESTED: Ytre Narndal v.g. skole, Rørvik<br />
DATO: 07.09.10<br />
TIDSPUNKT: k1.10.00<br />
Følgende medlemmer møtte:<br />
Steinar Garstad, Kjartan Tørum, Tove Paulsen, Janne Nordli, Brit H.H. Buvarp.<br />
André Pedersen.<br />
Følgende medlemmer møtte ikke:<br />
Bente Nordlund, Oppvekstsjefen i <strong>Vikna</strong><br />
Følgende varamedIemmer møtte:<br />
Øvrige:<br />
Kontorleder Heidi F. Volden<br />
Behandlede saksnr.:<br />
9 — 11/2010<br />
PEDAGOGISK-PSYKOLOGISK TJENESTE<br />
FOR YTRE NAMDAL<br />
MØTEPROTOKOLL<br />
STYRET FOR PPT<br />
Kolvereid, 22.09.10<br />
-1e<br />
--Lete \19i cbU,-\/<br />
Heidi Finnestrand Volden<br />
kontorleder/sekretær
Møteprotokoll for styret for PP-tjenesten for Ytre Namdal — 07.september 2010.<br />
Ingen merknad til innkalling og sakliste.<br />
Sak 9/2010 Ny behandling av sak 6/2010 — Faststillinger ved PPT — systemretta arbeid i<br />
skole og barnehage.<br />
Innstilling:<br />
Innstillinga fra sak 6/10 opprettholdes:<br />
Styret for PPT for Ytre Namdal vedtar å opprette en 50% stilling for spesifikt å kunne<br />
videreføre/videreutvikle den skoleomfattende tiltaksmodell PALS i skolene i Ytre Namdal.<br />
Vedtak:<br />
Styret for PPT tilrår overfor eier<strong>kommune</strong>ne å opprette en 50% stilling for å videreføre og<br />
forsterke Palsarbeidet i skolene (jfr. vedtektene § 4).<br />
Sak 10/2010 Kompatansehevingsplan.<br />
Innstilling:<br />
Saken legges fram til drøfting.<br />
Vedtak:<br />
Styret drøftet saken og innspillene som kom fram tas med i videre arbeid med<br />
kompetanseplan.<br />
Sak 11/2010 Budsjett 2011.<br />
Innstilling:<br />
Styret vedtar framlagt forslag til budsjett 2011 for PPT. Forslaget oversendes <strong>kommune</strong>ne og<br />
fylkes<strong>kommune</strong>n for innarbeiding i deres respektive årsbudsjett.<br />
Vedtak:<br />
Som innstilling.
VIKNA KOMMUNE<br />
Postadresse Telefon Telefaks<br />
Postboks 133, Sentrum 74 39 33 00 74 39 00 70<br />
7901 RØRVIK E-post: vikna@vikna.<strong>kommune</strong>.no<br />
Saksnr.: 2009/727-16<br />
Arkiv: H43<br />
Dato: 29.09.2010<br />
Saksbehandler/Tlf: Ingunn Kjønsø<br />
SAKSFRAMLEGG<br />
Utvalgssaksnr Utvalg Møtedato<br />
130/10 Formannskap 19.10.2010<br />
Kommunestyre<br />
Avtale om midlertidig krisesentertilbud i Nord-Trøndelag i 2011 og 2012.<br />
Vedlagte dokumenter:<br />
1 Utredning Krisesenterløsning for Nord-Trøndelag fra 1.1.2011 - Rapport fra fra KS<br />
2 Krisesenteret i Nord-Trøndelag - et tilbud til <strong>kommune</strong>ne – mai 2010.<br />
Dokumenter ikke vedlagt:<br />
- Ingen.<br />
RÅDMANNENS FORSLAG TIL VEDTAK:<br />
Formannskapet rår til slikt vedtak av <strong>kommune</strong>styret:<br />
1. <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>styre vedtar å videreføre løsningen med at Krisesenteret i<br />
Verdal gir tilbud til de av <strong>Vikna</strong>s kvinner og barn som er utsatt for vold eller<br />
trusler om vold i nære relasjoner.<br />
2. Avtalen med Krisesenteret i Verdal gjøres gjeldende for årene 2011 og 2012.<br />
3. Kostnaden på kr 35, 89 pr innbygger = kr 147.939,- for <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong><br />
finansieres med økningen i rammetilskuddet for 2011 og 2012 tiltenkt dette<br />
området.
SAKSGRUNNLAG<br />
Sakens dokumenter<br />
SAKSOPPLYSNINGER<br />
<strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> har til og med dags dato benyttet Krisesenteret i Verdal for <strong>kommune</strong>ns<br />
innbyggere som har hatt behov for beskyttelse fra vold og trusler.<br />
Med bakgrunn i en ny lov om kommunale krisesentertilbud (lov 2009-06-09 nr. 44) er<br />
<strong>kommune</strong>ne pålagt å gjennomføre/sikre konkrete tiltak i forhold til kommunalt<br />
krisesentertilbud. Videre er det skjerpede krav, der blant annet også menn skal ha et tilbud.<br />
Formålet med loven er å sikre et godt og helhetlig krisesentertilbud til kvinner, menn og barn<br />
som er utsatt for vold eller trusler om vold i nære relasjoner.<br />
Det stilles fire klare krav til <strong>kommune</strong>ns krisesentertilbud i loven:<br />
• Et krisesenter eller et tilsvarende skal være et gratis, helårs, heldøgns, trygt og<br />
midlertidig botilbud.<br />
• Det skal være et gratis dagtilbud.<br />
• Et heldøgnstilbud der det kan gis råd og rettledning pr. telefon.<br />
• Oppfølging i reetableringsfasen.<br />
Nærøy og <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>r har søkt om midler til utredning av nødvendige endringer for å<br />
tilpasse krisesentertilbudet lovens krav. Dette er innvilget og Ingunn Kjønsø er engasjert for å<br />
utrede <strong>Vikna</strong> og Nærøy sitt ”nye” krisesentertilbudet innen desember 2010.<br />
Det er vedtatt at 2010 skal være et overgangsår når det gjelder finansiering av tiltakene for å<br />
gi spesielt <strong>kommune</strong>n, men også eksisterende krisesentre, en viss tid til omstilling og tilpasning<br />
som følge av loven. Samtidig med at Nærøy og <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>r søkte om midler til utredning<br />
av krisesentersaken oppnevnte styret i KS Nord Trøndelag et utvalg til å arbeide med saken og<br />
dette utvalget har anbefalt følgende:<br />
Utvalget tilrår at det inngås avtale mellom <strong>kommune</strong>ne i Nord-Trøndelag og Krisesenteret i<br />
Nord-Trøndelag for 2011 og 2012 i henhold til tilbud fra Krisesenteret.<br />
Dagens krisesenter har så store mangler både bygningsmessig og beliggenhetsmessig at det ikke<br />
anbefales som en varig lokalisering. Utvalget tilrår at KS tar ansvar for videre dialog med<br />
Trondheim <strong>kommune</strong> og øvrige <strong>kommune</strong>r i Sør-Trøndelag med sikte på å få utredet et mulig<br />
felles Krisesenter fra 2013. Dersom dette ikke lykkes bør <strong>kommune</strong>ne i Nord-Trøndelag<br />
utfordrers i forhold til om noen vil ta på seg en vertskapsrolle for nytt krisesenter i fylket.<br />
Når det gjelder tilbud om Krisesenter for menn må det arbeides mer med dette opp mot<br />
Trondheim <strong>kommune</strong>. Gruppa foreslår at en benytter 2011 til å kartlegge behovet ut fra<br />
telefonhenvendelsene som kommer til Krisesenteret. For øvrig henvises til det ordinære<br />
kommunale hjelpeapparatet ved siden av det telefonvaktsystem en har.<br />
Etter fullmakt fra styret behandlet arbeidsutvalget dette som sak 10/15 og fattet følgende vedtak:<br />
1. Forslag til avtale for de neste to årene med dagens Krisesenter sendes ut til<br />
<strong>kommune</strong>ne for godkjenning.<br />
2
2. I det videre arbeidet med saken utredes a) Felles krisesenter med ST (Trondheim?) og<br />
b) eget Krisesenter for Nord Trøndelag som 1) en videreføring av dagens senter eller<br />
2) eget nytt senter.<br />
3. Det legges fram egen sak for styret i oktober med mandat for videre utredning med<br />
sikte på nytt Krisesentertilbud fra 2013.<br />
Som det fremgår av vedtaket i AU anbefales det overfor styret å arbeide videre med denne saken<br />
med sikte på et permanent tilbud fra 2013.<br />
På bakgrunn av dette har Krisesenteret i Verdal kommet med et tilbud til <strong>kommune</strong>ne i Nord<br />
Trøndelag om å fortsette å drive Krisesenter for alle <strong>kommune</strong>ne i NT i påvente av en evt. annen<br />
ordning. De ønsker forutsigbarhet og ber <strong>kommune</strong> inngå en avtale som forplikter i forhold til<br />
kostnad og tidsangivelse for bruk av Krisesenteret. For <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> innebærer det en<br />
kostnad på kr 35, 89 pr innbygger noe som gir en kostnad på kr. 147.939 for 2011<br />
Videre bør <strong>kommune</strong>n etter anbefalingene forplikte seg til å benytte tilbudet i 2011 og 2012.<br />
Tilskudd til krisesentrene vil bli innlemmet i rammetilskuddet til <strong>kommune</strong>n fra og med<br />
1. januar 2011. For <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> vil det utgjøre kr 224.296,-/ kr 59,26 pr innbygger.<br />
(tidligere har staten finansiert 80 % og <strong>kommune</strong>ne 20 % av Krisesentrene)<br />
I 2010 er <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>s andel til Krisesenteret kr 17.100.<br />
RÅDMANNENS VURDERING<br />
Kommunen Nærøy og <strong>Vikna</strong> er som følge av det nye lovverket og endringer dette vil medføre<br />
for <strong>kommune</strong>ne, som tidligere nevnt i gang med en felles utredning om framtidig<br />
krisesentertilbud. Fylkesmannen har innvilget et tilskudd på kr 150.000 til finansiering av dette<br />
arbeidet som skal være avsluttet innen desember 2010. Parallelt med dette utreder KS en felles<br />
løsning for alle <strong>kommune</strong>ne i Nord Trøndelag. <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> har pr. i dag ikke mulighet for<br />
selv å innfri lovens krav og anser det som nødvendig å benytte seg av det tilbud og den<br />
kompetanse som krisesenteret i Verdal gir. For at Krisesenteret skal ha en forutsigbarhet m h t<br />
økonomiske rammer ber de om tilbakemelding innen 20. oktober 2010 om hvor lenge<br />
<strong>kommune</strong>n ser for seg å benytte seg av det eksisterende tilbudet i Verdal. Et alternativt tilbud tar<br />
det tid å bygge opp, både i forhold til lokaler, bemanning, kompetanse, sikkerhet og<br />
samarbeidspartnere. I tråd med arbeidsutvalget i KS sitt vedtak anbefaler rådmannen derfor å<br />
inngå avtale med Verdal <strong>kommune</strong> og Krisesenteret om tilbud til <strong>Vikna</strong>s befolkning for 2011 og<br />
2012. Tiltaket forutsettes finansiert over økningen i rammetilskuddet.<br />
KONKLUSJON/TILRÅDING<br />
Som forslag til vedtak.<br />
Rørvik, 05.10.2010<br />
Roy H. Ottesen<br />
rådmann<br />
3
Utredning Krisesenterløsning for Nord-<br />
Trøndelag fra 1.1.2011<br />
Rapport fra utvalg nedsatt av Fylkesstyret i KS 28.1.2010<br />
)<br />
Krisesenterutredning Nord-Trøndelag pr 20.6.2010 Die
Innhold<br />
Innhold<br />
1 Utvalgets arbeid - mandat 3<br />
2 Sammendrag og konklusjoner 3<br />
3 Historikk 3<br />
4 Ny krisesenterlov 5<br />
5 Vurdering av ulike alternativer 7<br />
5.1 Utrede overtagelse av dagens krisesenter 7<br />
5.1.1 Beliggenhet, bygningsmasse 7<br />
5.1.2 Bemanning og struktur 7<br />
5.1.3 Framtidig krisesenter 7<br />
5.2 Utrede kjøp av tjenester fra dagens senter (bestiller/utførermodell) 8<br />
5.3 Utrede samarbeid mellom NT og ST 8<br />
5.4 økonomiske og praktiske konsekvenser 9<br />
6 Vedlegg: Tilbud fra krisesenteret i Nord-Trøndelag 11<br />
Krisesenterutredning Nord-Trøndelag pr 20.6.2010 2
1 Utvalgets arbeid - mandat<br />
Fylkesstyret i KS fattet slikt vedtak i sitt <strong>møte</strong> 28.1.2010:<br />
1. Kommunene i NTsamarbeider om ett krisesenter for kvinner.<br />
2. Det søkes samarbeid med Trondheim Kommune om krisesenter for menn for ST og NT.<br />
3. Det opprettes et eget utvalg som utreder spørsmålet om nytt krisesenter innenfor rammene av den nye<br />
loven. Utvalget skal også utrede og foreslå organisasjonsmodell<br />
Følgende oppnevnes: Rådmann Ola Stene, Levanger Kommune<br />
Kommunalsjef Tone Haugan, Verdal <strong>kommune</strong><br />
Fagperson(sosionom)fra Steinkjer Kommune (Annbjørg Olsen oppnevnt 11.2)<br />
Utredningen må være ferdig innen 15. mars 2010 (senere utvidet ti11.6.2010)<br />
Leder for RU gies fullmakt til å oppnevne i tilfelle behov.<br />
4. Utvalget får følgende mandat:<br />
1. Utrede overtagelse av dagens Krisesenter.<br />
2. Utrede kjøp av tjenester fra dagens senter (bestiller/utførermodell)<br />
3. Utrede samarbeid mellom NT og ST<br />
5. De økonomiske rammene for det "nye" krisesenteret må være i tråd med rammeoverføringene fra<br />
Staten.<br />
6. Arbeidsutvalget får fullmakt til å gjennomføre videre saksbehandling.<br />
Utvalget har hatt 6 <strong>møte</strong>r, inklusive <strong>møte</strong> med <strong>kommune</strong>r i Sør-Trøndelag og Krisesenteret i<br />
Nord-Trøndelag.<br />
2 Sammendrag og konklusjoner<br />
Utvalget tilrår at det inngås avtale mellom <strong>kommune</strong>ne i Nord-Trøndelag og Krisesenteret i<br />
Nord-Trøndelag for 2011 og 2012 i henhold til tilbud fra Krisesenteret.<br />
Dagens krisesenter har så store mangler både bygningsmessig og beliggenhetsmessig at det<br />
ikke anbefales som en varig lokalisering.<br />
Utvalget tilrår at KS tar ansvar for videre dialog med Trondheim <strong>kommune</strong> og øvrige<br />
<strong>kommune</strong>r i Sør-Trøndelag med sikte på å få utredet et mulig felles Krisesenter fra 2013.<br />
Dersom dette ikke lykkes bør <strong>kommune</strong>ne i Nord-Trøndelag utfordrers i forhold til om noen<br />
vil ta på seg en vertskapsrolle for nytt krisesenter i fylket.<br />
Når det gjelder tilbud om Krisesenter for menn må det arbeides mer med dette opp mot<br />
Trondheim <strong>kommune</strong>. Gruppa foreslår at en benytter 2011 til å kartlegge behovet ut fra<br />
telefonhenvendelsene som kommer til Krisesenteret. For øvrig henvises til det ordinære<br />
kommunale hjelpeapparatet ved siden av det telefonvaktsystern en har.<br />
3 Historikk<br />
Krisesenteret i Nord Trøndelag ble etablert i 1981, og er et helårs døgnåpent krisesenter eiet<br />
og drevet av vaktene på senteret.<br />
Dagens krisesenter er et layterskeltilbud til kvinner og barn utsatt for fysisk eller psykisk vold.<br />
KrisesenterutredningNord-Trøndelag pr 20.6.2010
Krisesenteret er et beredskapstilbud som mennesker i en krisesituasjon kan oppsøke direkte<br />
uten timeavtale eller henvisning fra andre. Enkelte menn tar også telefonisk kontakt med<br />
senteret.<br />
Krisesenteret gir i dag brukerne et gratis. trygt, foreløpig bo tilbud, med støtte, videre råd og<br />
hjelp for å ta kontakt med aktuelt og nødvendig hjelpeapparat eks. kontakt med tolketjeneste.<br />
psyktatrisk sykepleier, advokaNelp med mer.<br />
Krisesenteret har i dag 8 sengeplasser 2 reisesenger og 2 barnesenger til bruk ved behov.<br />
Krisesenteret har i dag ansatt et daglig lederteam i 1.2 stillinv., og en<br />
assistentfunksjowstedfortreder i 30 ",'0 stilling. I tillegg renholder i 20 00 stilling. Resten av<br />
dognet dekkes av 31 frivillige vakter. I vakt pa ettermiddag fra kl. 15.30 til 21.30 og 2 vakter<br />
på natt fra 21.30 til kl. 8.00. Disse har hvilende vakt.<br />
Verdal <strong>kommune</strong> har ært verts<strong>kommune</strong> for krisesenteret siden starten og har etter hvert<br />
opparbeidet et konstruktivt samarbeid. Kommunalsjef velferd er krisesenterets kontaktperson<br />
i <strong>kommune</strong>n.<br />
I 2007 var krisesenteret blant annet pa grunn av interne forhold i en svært vanskelig<br />
okonomisk situasjon med et underskudd på 270 000,- For å kunne greie de utfordringer og<br />
krav som lå på krisesenteret i forhold til inndeknimg av underskuddet på driften ble det<br />
gjennomført store interne omorganiseringer bade i den daglige driften oe i stvrets<br />
sammensetning. I dag består stvret i tillegg til representanter fra vaktene av 2 representanter<br />
for <strong>kommune</strong>ne.<br />
Statistikk:<br />
10 personer har benyttet dagtilbud. og 9 av disse har vært i kontakt med senteret tidligere.<br />
Brukerne har vært fra ulike <strong>kommune</strong>r.<br />
Krisesenteret er tilknyttet Kr1 sesentersekretariatet.<br />
Alle <strong>kommune</strong>ne i Nord Trondelag har bidratt økonomisk til drift av krisesenteret.<br />
Verdal <strong>kommune</strong> har som verts<strong>kommune</strong> forskuttert <strong>kommune</strong>nes egenandel på 20 % og<br />
krevd inn pengene fra den enkelte <strong>kommune</strong> utregnet etter folketall.<br />
Krisesenterutredning Nord-Trøndelag pr 20.6.2010 4
4 Ny krisesenterlov<br />
Fra 2010 er <strong>kommune</strong>ne pålaut. ved lov 2009-06-19 nr.44: Lov om kommunale<br />
krisesentemilbud KrisesenterloN å ha et tilbud for kvinner, menn og barn som er utsatt for<br />
vold eller trusler om vold i nære relasjoner.<br />
Nytt er at også menn skal ha et tilbud. Botilbudet skal være fysisk adskilt mellom kvinner og<br />
menn. Omffinget av behovet for menn er usikkert, men det må forventes et behov/ okt<br />
ettersporsel ettersom tilbudet lanseres som en rettighet. Utvalget ønsker å utfordre dagens<br />
krisesenter med hensyn til kartlegging/ registrering av de telefonsamtaler de (allerede) mottar<br />
fra menn. for om mulig å få opp et bilde av behovet. De samtalene de så langt har tatt i mot<br />
viser at det er andre arsaker enn niere relusjoner - som er årsaken til kontakten.<br />
kompetanse<br />
Det er i nv lov okt fokus på kompetanse. real- og formalkompetanse, blant ansatte på<br />
krisesenteret for å sikre god nok kvalitet. Det innebærer en fonnaliserinu og nove vurdering<br />
av den formal- og realkompetansen senterets ansatte har. noe dagens krisesenter allerede er<br />
utfordret på å fremskaffe. Det anbefales blant annet det at den daglige lederen bør ha<br />
utdanning fra hoyskole eller universitet, helst fra helse- eller sosialfaglige utdanning. Leder<br />
bor også ha kunnskap om administrasjon og ledelse. Naturlig nok vil slike krav måtte innføres<br />
over tid. Det skal utarbeides forskrift som beskriver mer detaljert hvordan rekruttering skal<br />
skje, men denne foreliguer ikke pr. dato.<br />
Internkontroilltilsyn<br />
Kommunen skal føre internkontroll for å sikre at oppgavene som utføres er i samsvar med<br />
krav fastsatt i lov og forskrift (§8), noe som ujor at verts<strong>kommune</strong>rollen blir mer omfattende<br />
enn den har vært til i dag.<br />
Det vil være behov for å inmzå forpliktende samarbeidsavtaler mellom samarbeidende<br />
<strong>kommune</strong>r som sikrer økonomisk drift i henhold til nye lovkrav. Kommunene må ha en<br />
tilbakemeldingsfrist på om de ønsker å fortsette med dagens krisesenter, og Verdal <strong>kommune</strong><br />
som verts<strong>kommune</strong>, i en overgangsfase. eller om de ønsker egne tilbud etter 1.1.2011.<br />
Fylkesmannen skal i henhold til ny lov føre tilsyn med at <strong>kommune</strong>n utfører de oppgavene<br />
som <strong>kommune</strong>n er pålagt Elles gjelder reglene om statlig tilsyn med <strong>kommune</strong>ne etter<br />
<strong>kommune</strong>lovens ka ittel 10A.<br />
økonomi<br />
Midler til helhetlig drift av krisesenter blir en del av <strong>kommune</strong>ns rammetilskudd fra 2011.<br />
Samtidig vil krav om økt kompetanse. se ovenffir, i tillegg til lovbestemt rettighet for menn.<br />
nødvendigvis bli mer kostnadskrevende for den enkelte <strong>kommune</strong>. For at verts<strong>kommune</strong>n<br />
skal kunne levere i forhold til krav, nodvendiugjør det en forpliktende avtale mellom<br />
verts<strong>kommune</strong> og deltager<strong>kommune</strong>ne. Da2ens krisesenter har i sitt tilbud til <strong>kommune</strong>ne<br />
(vedlagt) ujort et anslag av hva den enkelte <strong>kommune</strong> må betale. Forslaget til budsjett for<br />
2011 viser et tilskuddsbehov på 40,95 kr pr innbygger. I 2010 har det kommunale tilskuddet<br />
Krisesenterutredning Nord-Trøndelag pr 20.6.2010 5
ært 4 kr pr innbyguer. I Iblge <strong>kommune</strong> )ro )osi jonen for 201 1 vil <strong>kommune</strong>ne fi 231 mill i<br />
rammetilskuddet relatert til drifi av krisesenter. Kommunene i Nord-Trondelag sin andel av<br />
dette er beregnet til i underkant av 7 mill kr. hvilket i gjennomsnitt utgjor 53 kr pr innbygger i<br />
fylket. For den enkelte <strong>kommune</strong> varierer belopet fra 48 til 76 kr pr innbygger.<br />
Krisesenterutredning Nord -Trøndelag pr 20.6.2010 6
5 Vurdering av ulike alternativer<br />
5.1.1 Beliggenhet, bygningsmasse<br />
Dagens krisesenter er et bolighus liggende i sentrum av Verdal i et tett bebyed område. Huset<br />
består av 2 etasjer med 1 leilighet i hver. Kontorlokaler for drift av senteret i 1. etg. Huset har<br />
veier på alle sider og har slik begrenset utbyggingsmuligheter. Veiene vanskeliggjør<br />
nødvendig/optimal skjerming av beboere og ansatte. Huset trenger renoverine/tilrettelegging<br />
med hensyn til universell utforming og nødvendig tilpasning for ulike behov, noe som blant<br />
annet skyldes husets romlosninger. Huset er uaktuelt for å kunne ha tilbud for menn i samme<br />
lokaler.<br />
5.1.2 Bemanning og struktur<br />
Daeens bemanning består av frivilliee vakter med ulik alder og kompetanse. Flere av vaktene<br />
har vært ved senteret siden det åpnet. Det er ulikt syn i personalgruppa om det på sikt er mulig<br />
å drive pa --frivillighetstanken- eller om det eneste mulige er faste ansatte med fast lønn. Så<br />
langt har det funeert med en kombinasjon av frivillige og faste ansatte, men dette er neppe<br />
-bærekraftig- i framtida.<br />
Senteret har arbeidet for at tilbudet skal være kvalitativt godt og ha i seg de nødvendige<br />
systemkrav med hensyn til stillingsbeskrivelser/rolleavklaring, helse-miljo og sikkerhet<br />
(HMS) og kan vise til gode rutiner for mye av dette. Personalet har vært på kurs på spesielle<br />
tema, uten at opplæring kan sies å være satt i system fullt ut. Verts<strong>kommune</strong>ns oppfatning er<br />
at under de rammebetineelsene som har vært, har senteret fungert bra med unntak av en del<br />
personalkonflikter de siste årene som har bidratt til en del støy og usikkerhet i organisasjonen,<br />
noe som besokstallet i 2007 kan ære et bevis på.<br />
For 2010 som er et overgangsår hvor <strong>kommune</strong>ne bidrar med 20% finansiering, mens det i<br />
2011 blir 100%, er det søkt om statlig enganesbevilgning for tilpassing til ny lov gjeldende fra<br />
01.01.2010. 1 brev av 10.05.2010 fra Bufdir er senteret innvilget kroner 1.196.167 til<br />
formålet. Krisesenteret vil framover arbeide for en målrettet bruk av midlene spesielt opp mot<br />
faste ansettelser av personell og nødvendig kompetanseheving. 1 tillegg vil nødvendige<br />
fysiske tilpasninuer bli gjennomført. Blant annet innebærer dette sikring av vinduene i I. ete<br />
og skjerming for innsyn i 2.etg.<br />
5.1.3 Framtidig krisesenter<br />
Nedsatt arbeidsgruppe ser ikke at dagens senter er framtidsrettet med hensyn til<br />
bygningsmasse og oreanisering. For å sikre god nok kvalitet i henhold til ny lov, vil en måtte<br />
påregne flere thste ansatte oe færre frivillige. I henhold til kravene i ny lov vil ikke datzens<br />
belieeenhet wre hensiktsmessie med hensyn til nødvendie sikring av ansatte og brukere av<br />
Krisesenterutredning Nord-Trøndelag pr 20.6.2010 elle
senteret. Tilpasninu av bygningsmassen med hensyn til krav om tiluiengelighet/ universell<br />
utforminu vil kreve store kostnader. og det er ikke utbyguingsmuligheter med tanke på økte<br />
behov. En vil måtte påregne økt etterspørsel også av nye brukergrupper som i dag ikke har<br />
tilbud ved senteret eks. ofre for menneskehandel (jfr. Rosaprosjektet som<br />
Krisesentersekretariatet driver) Pr. dags dato er en kvinne i denne inalgruppen meldt til<br />
senteret.<br />
Arbeidsuruppa tilrår ikke at <strong>kommune</strong>ne overtar dauens senter.<br />
Samtidig vil senteret i en overgangsfase på 2- 3 år kunne funuere slik som i dag. med noen<br />
tilpasninger. noe som også ligger i tilbudet fra dagens krisesenter (side 9). Med de kvalitetslkompetansekrav<br />
loven beskriver vil kostnadsbildet for fremtidig drifi bli et helt annet enn<br />
dagens drift genererer.<br />
.cd!'<br />
Arbeidsgruppa har bedt om tilbud om kjøp av t_ienester fra krisesenteret. Tilbudet vedlegges<br />
rapporten i sin helhet.<br />
For 2011 vil krisesenteret i Nord-Trøndelag tilby en krisesenterlosninu med utvidet tilbud for<br />
alle <strong>kommune</strong>ne i fylket for 40.95 kr pr innbygger.<br />
Styret fattet følgende vedtak 19.5.2010:<br />
I. Krisesenteret tilbvr lortseue a rtere <strong>kommune</strong>nes apparat enerkomme kravene<br />
krisesenterloven stiller til <strong>kommune</strong>ne 1101" det gjelder tilbud til kvinner og harn soni er<br />
utsatt for vold i lhere relasjoner.<br />
a viderelore og tilpasse driften til de nve krav som stilles, er Krisesenteret<br />
avhengig av en forutsighar okonomi. og Jorutsetter at den enkelte <strong>kommune</strong> inngar en<br />
skriftlig avtale. I avtalen ma det bl.a kentkomme:<br />
tidsperiode<br />
dekningsbelop<br />
gjen.Sidig oppsigelsestid<br />
3. Krisesenteret fOrventer en tilbakemelding i god tid i fOrhold til videre drifi neste ar<br />
4. Utredningen nted vedlegg oversendes den oppnevnte radmannsgruppa.<br />
Ut fra lokalenes beskaffenhet og beliggenhet og risikoen for at drifia blir kostbar pr innbygger<br />
med det innbyggertall og bruksfrekvens en har i Nord-Trøndelag anbefales heller ikke<br />
langsiktiu løsning med bestiller/utforer, men tilrår at dette blir ordningen for 2011 og 2012.<br />
bl.a for å hoste erfarinu med nyc lov og for å kunne komme videre med dialog med andre. jfr<br />
punkt 4.1.5<br />
H(,1(!m Nyr<br />
For å kunne få et faulig forsvarlig nivå på driften til en akseptabel pris er en avhengiu av et<br />
visst volum. Gruppen ser det slik at Nord-Trøndela2 nok er for lite til å gi et slikt optimalt<br />
tur<br />
Krisesenterutredning Nord-Trøndelag pr 20.6.2010 8
tilbud og har hatt kontakt med Sør-Trøndelag med sikte på samarbeid. Arbeidsgruppa og<br />
daglig leder i KS Nord-Trøndelag har hatt <strong>møte</strong> med representanter for Trondheim <strong>kommune</strong>,<br />
Malvik og Melhus <strong>kommune</strong> samt barnevernsvakta i Trondheimsområdet. Kommunene i Sør-<br />
Trøndelag (ST) har så langt benyttet senteret i Trondheim som har tatt et ansvar for drifta<br />
både praktisk og økonomisk. Senteret i ST er i stor grad drevet etter samme mønster som i NT<br />
og vil etter hvert ha behov for andre lokaler, da dagens senter ikke i stor nok grad ivaretar de<br />
krav loven stiller til skjerming/anonymitet. I tillegg er dagens senter fylt opp og har i perioder<br />
benyttet kapasitet i Nord Trøndelag.<br />
Det er varslet sentrale retningslinjer som beskriver nærmere hva lovens krav innebærer i<br />
praksis, men disse foreligger ikke så langt.<br />
Når det gjelder krav om senter for menn, må dette utredes nærmere og her ser en for seg at<br />
telefonkontakt vil kunne være et alternativ å samarbeide om. Behov/omfanget kjenner vi ikke<br />
pr. i dag. Felles tilbud for menn for NT og ST er droftet med representanter for Trondheim<br />
<strong>kommune</strong>. Trondheim <strong>kommune</strong> har uttalt seg positivt til slikt samarbeid. En vet imidlertid<br />
svært lite om behovet for denne gruppa og vi foreslår at en bruker 2011 på å skaffe seg<br />
oversikt over behovet. Dagens krisesenter er utfordret på å kartlegge de telefonhenvendelsene<br />
de allerede har fra menn. Det utarbeides kartleggingsskjema. Utover det henvises til det<br />
ordinære kommunale hjelpeapparatet ved siden av det telefovaktsystern en har.<br />
5.4 Økonomiske og praktiske konsekvenser<br />
For å ha et lovlig krisesentertilbud i 2011 må hver enkelt <strong>kommune</strong> inngå en avtale med<br />
Krisesenteret. KS i Nord-Trondelag bor anbefale en modell for dette og Verdal <strong>kommune</strong><br />
anmodes om å koordinere arbeidet. Modellen for finansiering av overgrepsmottaket kan<br />
benyttes.<br />
De fleste kommuenne i Nord-Trøndelag er minsteinntekts<strong>kommune</strong>r som vil ha<br />
vanskeligheter med å bevilge så mye til krisesenter som det som de beløp som indikeres i<br />
<strong>kommune</strong>proposisjonen. Erfaringene tilsier at det blir harde prioriteringer i <strong>kommune</strong>ne og at<br />
det over tid vil være vanskelig å forsvare så store overføringer til Krisesenterdrift som det<br />
forutsettes her.<br />
Krisesenterutredning Nord-Trøndelag pr 20.6.2010
Det blir viktig i en overgangsfase å inkludere alle <strong>kommune</strong>ne i mye større grad enn i dag. da<br />
de så langt har hatt et perifert forhold til verts<strong>kommune</strong>n og drifta av senteret.<br />
Verdal <strong>kommune</strong> signaliserer etter mange år som verts<strong>kommune</strong> at de ønsker at andre skal ta<br />
dette ansvaret når ny krisesenterdrift skal etableres (2013/2014).<br />
Krisesenterutredning Nord-Trøndelag pr 20.6.2010 10
6 Vedlegg: Tilbud fra krisesenteret i Nord-Trøndelag<br />
Krisesenterutredning Nord-Trøndelag pr 20.6.2010
M' W@Ng®.M bbi7gekffifiddag<br />
111,<br />
. !<br />
gllåKg @ll bllffll@MGM<br />
,
KRISESENTERET I<br />
NORD-TRØNDELAG<br />
STYREMOTE<br />
Sak 2010/36 Videre drift av Krisesenteret<br />
Deres ref.:<br />
Våres ref.:<br />
Arkiv:<br />
Dato: 19.05.2010<br />
Dokumenter i saken:<br />
- Utredning "Krisesenteret i Nord-Trøndelag. Et tilbud til <strong>kommune</strong>ne" m/vedlegg<br />
Utvalget som fikk som mandat å vurdere framtida for krisesenteret i Nord-Trøndelag har<br />
utarbeidet et tilbud til <strong>kommune</strong>ne om videre drft av krisesenteret. I forbindelse med den sentrale<br />
satsinga på krisesentervirksomhet, har verts<strong>kommune</strong>n på vegne av krisesenteret sendt søknad til<br />
Barne-, ungsoms- og farniliedpartementet om midler til å utvide antall tilsatte til 2 stillinger på<br />
dagtid (utvidelse med 0,5 stilling) og 4 stillinger på ettermiddagstid (nye stillinger —<br />
miljøarbeidere). Søknaden, som gjelder for 2. halvår 2010 er på vel 1 million. Lønnsmidler<br />
forutsettes videreført. Det er videre søkt om midler til sikring av selve huset (vel kr 80 000) og til<br />
kompetanseheving hos vakter og ansatte med kr 100 000.<br />
Søknadene er innvilget i sin helhet, med kr 1 196 167. Det innebærer at krisesenteret vil kunne gi<br />
et kvalitativt bedre tilbud til brukerne, og ikke minst; bukemes barn.<br />
Budsjett for 2011 med utvidet tjenestetilbud medfører behov for tilskudd fra <strong>kommune</strong>ne<br />
tilsvarende kr 35,89 per innbygger dersom alle <strong>kommune</strong>ne i fy1ket fortsatt vil benytte<br />
eksisterende krisesenter.<br />
Ifølge <strong>kommune</strong>proposisjonen for 2011 utløser det nye krisesenteransvaret midler til <strong>kommune</strong>ne<br />
Nord-Trøndelag tilsvarende kr 53,06 per innbygger.<br />
Forslag til vedtak:<br />
7651 Verdal<br />
Poslboks 47<br />
1. Krisesenteret tilbyr å fortsette å være <strong>kommune</strong>nes apparat til å etterkomme kravene<br />
krisesenterloven stiller til <strong>kommune</strong>ne når det gjelder tilbud til kvinner og barn som er<br />
utsatt for vold i nære relasjoner.<br />
2. For å videreføre og tilpasse driften til de nye krav som stilles, er Krisesenteret avhengig<br />
av en forutsigbar økonomi, og forutsetter at den enkelte <strong>kommune</strong> gir tilbakemelding om<br />
hvorvidt den ønsker å motta krisesenterets tilbud om tjenester for å etterkomme<br />
krisesenterlovens bestemmelser.<br />
3. Kommuner som eventuelt ønsker krisesenterets tjenester i en overgangsfase før de<br />
etablerer alternativt tilbud, bes melde fra om hvor lenge de ser for seg et samarbeid.<br />
4. Utredningen med vedlegg oversendes den oppnevnte rådmannsgruppa<br />
Telefon:74 07 77 10<br />
Telefaks 74 07 75 99<br />
0: \Users\KS \Desktop \Sak 36 Saksframlegg Iltredning.doc<br />
krverdal@online.no orgnr 971485469<br />
giro: 4440 31 16219
Krisesenterets tilbud til <strong>kommune</strong>ne i Nord-Trøndelag<br />
Sammendrag<br />
Stortinget vedtok i juni 2009 Lov om kommunale krisesentertilbod. Det følger av lovens paragraf<br />
2, forste ledd at <strong>kommune</strong>n skal ha ansvar for at det foreligger et krisesentertilbud som kan<br />
brukes av personer som er utsatt for vold eller trusler om vold fra nære personer, og som har<br />
behov for rådgivning eller et midlertidig botilbud.<br />
Krisesenteret i Nord-Trøndelag har i snart 30 år drevet et helårs, døgnåpent lavterskeltilbud til<br />
voldsutsatte kvinner og deres barn. Gjennom disse årene er det samlet mye erfaring<br />
kompetanse mndt denne problematikken. Krisesenteret drives med en kombinasjon av faste<br />
ansatte og frivillige vakter. Krisesenteret eies av en privat organisasjon, Krisesentergruppa.<br />
Års<strong>møte</strong>t er overordnet organ og års<strong>møte</strong>t velger et styre.<br />
I forarbeidene til loven oppfordres <strong>kommune</strong>ne til å samarbeide med eksisterende krisesentre når<br />
<strong>kommune</strong>ne får ansvaret for å gi sine innbyggere et krisesentertilbud.<br />
Krisesenteret i Nord-Trøndelag ivaretar i dag langt på vei de oppgavene som skisseres i loven når<br />
det gjelder tilbud til kvinner og barn.<br />
På grunn av store geografiske avstander i fylket og de utfordringer dette innebærer for brukerne,<br />
ser vi at det kan være behov for mer enn ett Krisesenter i Nord-Trøndelag. Dette for at tilbudet<br />
skal være så godt som mulig til alle kvinner og barn i hele fylket uansett bosted Fram til et evt.<br />
annet paralellt tilbud er etablert, kan Krisesenteret i Nord-Trøndelag fortsatt gi et tilfredsstillende<br />
tilbud.<br />
Krisesenteret ønsker fortsatt å drive krisesentervirksomhet og gi voldsutsatte kvinner og deres<br />
barn et godt, lovmessig tilbud på vegne av <strong>kommune</strong>ne.<br />
> Krisesenteret vil kunne være <strong>kommune</strong>nes apparat til å etterkomme kravene krisesenterloven<br />
stiller til <strong>kommune</strong>ne når det gjelder tilbud til kvinner og barn som er utsatt for vold i nære<br />
relasjoner<br />
> Tilbudet vil være et gratis lavterskeltilbud som er tilgjengelig hele døgnet, 7 dager i uka og<br />
som kvinner kan oppsøke selv, uten å være henvist dit<br />
> Krisesenteret vil gi hjelp til brukere og brukeres barn gjennom samtaler og veiledning<br />
> Krisesenteret vil hjelpe bruker til å komme i kontakt med, og kunne benytte seg av, det avrige<br />
hjelpeapparatet<br />
> Krisesenteret vil legge opp en tilpasset aktivitet for barn som bor på krisesenteret<br />
> Krisensenteret vil samarbeide med den enkeltes hjem<strong>kommune</strong> om tilrettelegging slik at<br />
brukerne av krisesenteret kan komme seg ut av den situasjonen hun og eventuelle bam er<br />
kommet i, og komme seg videre i livet<br />
Tilbud til <strong>kommune</strong>ne om drift av krisesenter
For å videreføre sin drift og tilpasse driften til de nye krav som stilles, er Krisesenteret<br />
avhengig av en forutsigbar økonomi<br />
> Krisesenteret forutsetter at den enkelte <strong>kommune</strong> gir tilbakemelding om hvorvidt den ønsker<br />
å motta krisesenterets tilbud om tjenester for å etterkomme krisesenterlovens bestemmelser<br />
Del I : Beskrivelse av krisesenterets nåværende omfang, tilbud og<br />
drift. Forankring og ny lovgivning<br />
Forankring og plattform<br />
Krisesenteret i Nord Trøndelag ble etablert i 1981 og eies og drives av frivillige vakter.<br />
Krisesenteret er medlem av Krisesentersekretariatet og baserer sin virksomhet på en felles<br />
plattform. I den heter de blant annet at; "ved siden av drift av krisesenteret/krisetelefon, skal vi<br />
påvirke samfunnet til å endre sitt syn på vold mot kvinner, ved blant annet å drive<br />
informasjonsarbeid, systematisk registrering av vold mot kvinner, følge opp aktuelle saker i<br />
pressen, bearbeide holdninger og kreve full offentlig finansiering på krisesenterenes egne<br />
premisser".<br />
Krisesenteret folger en fastsatt rninimumsstandard for innhold og hjelpetilbud og retter seg etter<br />
etiske retningslinjer utarbeidet av Krisesentersekretariatet. Krisesenteret i Nord-Trøndelag vedtok<br />
i 1999 en "Kvalitetssikring av frister og innhold" for sin drift. Den blir revidert om lag hvert 3.<br />
år. I tillegg følges gjeldene lover og forskrifter i krisesenterets HMS arbeid. HMS er en del av<br />
internkontrollen som legges fram for krisesenterets styre en gang pr år for revidering og<br />
tilpasninger. Det er verneombud ved krisesenteret.<br />
Krav som stilles til <strong>kommune</strong>ne etter ny lov<br />
Stortinget vedtok i juni 2009 Lov om kommunale krisentertilbod. Det vises til Ot.prp.96 (2008-<br />
2009). Loven trådte i kraft 1. januar 2010. Formålet med krisesenterloven er å sikre et godt og<br />
helhetlig hjelpetilbud til kvinner, menn og barn som er utsatt for vold eller trusler om vold i nære<br />
relasjoner. Loven pålegger <strong>kommune</strong>ne å sørge for et krisesentertilbud til de som har behov for<br />
rådgivning eller et trygt, midlertidig botilbud. Krisesentertilbudet skal inneholde et dagtilbud, et<br />
botilbud og et telefontilbud. Kommunene skal også sørge for at brukerne får oppfølgingi<br />
rectableringsfasen.<br />
Kommunenc skal sørge for at brukerne får et helhetlig tilbud gjennom samordning av tiltak<br />
mellom krisesentertilbudet og andre deler av tjenesteapparatet. Det skal også sørges for at<br />
tilbudet blir individuelt tilrettelagt for den enkelte bruker, blant annet skal tilbudet som gis til<br />
barn være tilpasset barns behov. Videre skal kvalifisert tolk være tilgjengelig der dette er<br />
nødvendig. Fylkesmannen skal føre tilsyn med at <strong>kommune</strong>ne oppfyller de pliktene de har etter<br />
loven.<br />
Den nye krisesenterloven vil kreve en rekke tilpasninger og tilrettelegginger som vil være<br />
kostnadskrevende og 2010 er et overgangsår når det gjelder finansiering av tilbudet. Hensikten er<br />
å gi <strong>kommune</strong>ne og de eksisterende krisesenterene en viss tid til omstilling og tilpasning som<br />
følge av loven. Fra 2011 vil statstilskudet til krisesentertilbudet bli innlemmet i rammetilskuddet<br />
Tilbud til <strong>kommune</strong>ne om drift av krisesenter<br />
2
til <strong>kommune</strong>ne. Målet med statstilskuddet til krisesentertilbudet for 2010 er å bidra til drift av<br />
eksisterende sentre slik at ofre for vold i nære relasjoner får et tilbud om hjelp og støtte, og å<br />
legge til rette for at <strong>kommune</strong>ne og krisesentrene kan tilpasse seg kravene i den nye loven.<br />
En utfordring som både <strong>kommune</strong>r og krisesentre står ovenfor, er om dagens krisesentertilbud<br />
oppfyller kravene til kvalitet som vil bli stilt av politikere og administrasjon ved en overgang til<br />
full kommunal finansiering. I forarbeidene til loven oppfordres <strong>kommune</strong>ne til å samarbeide med<br />
eksisterende krisesentre når det lovfestede tilbudet skal etableres. I den forbindelse kan det være<br />
nyttig både å se på det tilbudet krisesenteret i Nord-Trøndelag har i dag, og samtidig vurdere<br />
planene og mulighetene for endring og utvikling som skisseres i dette forslaget.<br />
Omfanget av krisesenterets hjelpetilbud i 2009<br />
Totalt har krisesenteret i Nord-Trøndelag hjulpet 85 kvinner og barn i 2009. Det vil si 47 kvinner<br />
og 28 barn som har bodd på krisesenteret i kortere eller lengre tid, samt 10 dagbrukere. Antall<br />
overnattingsdøgn totalt er 1225. Til sammenligning var det 43 brukere i 2008 og i 2007 var det<br />
67 brukere totalt.<br />
Til sammen har vi hatt 275 telefoner i 2009, 49 av disse var krisetelefoner.<br />
Krisesenterets organisering /personale<br />
Krisesenteret i Nord-Trøndelag eies av en privat organisasjon. Krisesentergruppa, og er en<br />
selvstendig juridisk enhet. Års<strong>møte</strong>t er krisesenterets overordna organ og års<strong>møte</strong>t velger et styre<br />
bestående av styreleder, fire representanter fra vaktene og to representanter oppnevnt av KS<br />
(Kommunenes Sentralforbund). Per i dag er det engasjert fire personer i ulike stillinger på dagtid.<br />
To 60% stillinger som daglig leder, en assistent i 30% og en renholder i 20% stilling. En av de<br />
daglige lederen har sosialfaglig utdanning på høyskolenivå (sosionom). Den andre har erfaring<br />
fra økonomi, regnskap og kontorarbeid. Assistent er utdannet fysioterapeut. Disse fast tilsatte<br />
dekker bemanning på dagtid. Resten av tiden, ettermiddag, kveld, natt og helg dekkes opp av en<br />
vaktordning med ca 30 vakter. Disse får en relativt beskjeden vaktgodtgjørelse.<br />
Det presiseres at Verdal <strong>kommune</strong> har vært en meget god verts<strong>kommune</strong> for krisesenteret og at<br />
samarbeidet med <strong>kommune</strong>n har fungert veldig bra.<br />
Krisesenterets lokaler<br />
Krisesenteret er lokalisert i et bolighus som senteret eier selv. Huset har et brutto areal på 230<br />
kvm, et boligareal på 172 kvm og ei tomt på 1 212 kvm.Senteret har mulighet til 8 sengeplasser<br />
pluss 2 reisesenger og 4 barnesenger, fordelt på 4 soverom. Det er mulighet for å sette inn ekstra<br />
senger på flere rom. I sokkeletasje er det en separat leilighet som også er tilpasset<br />
funksjonshemmede. (Pr. i dag gjelder dette ikke kjøkkeninnredning) I denne etasjen er det også et<br />
stort kontor som fungerer godt for samtaler med brukere. Med eiendommen følger en dobbel<br />
garasje. Det har i det siste vært foretatt en del nødvendige utbedringer og oppgraderinger for<br />
blant annet å etterkomme El-tilsynets og brannvesenets krav, og også for å bedre<br />
tilgjengeligheten for bevegelseshemmede.<br />
Innholdet i krisesenteret i Nord-Trøndelag sitt tilbud<br />
Krisesenteret i Nord-Trøndelag ble startet 20.3.1981 og har gjennom mange års drift samlet mye<br />
kunnskap og erfaringer rundt problematikken vold i nære relasjoner. Den frivillige vaktstyrken<br />
består av engasjerte kvinner i alle aldre, med ulik bakgrunn, livserfaring og yrkeserfaring.<br />
Tilbud til <strong>kommune</strong>ne om drift av krisesenter<br />
3
Tilbudet krisesenteret gir til voldsutsatte kvinner og barn, baserer seg på likeverd, respekt og<br />
hjelp til selvhjelp for den enkelte bruker. De tilsattes og vaktenes rolle blir å opptre støttende, og<br />
med fokus på kvinnens ressurser og egne ønsker, hjelpe og rettlede henne videre i prosessen.<br />
Krisesenteret i Nord-Trøndelag har ikke tilbud til menn utsatt for vold i nære relsjoner. Tilbudet<br />
til kvinner og menn skal være fysisk atskilt. Det er en dialog med Trondheim <strong>kommune</strong> om et<br />
mulig framtidig samarbeid om et tilbud til menn.<br />
Krisesenterct cr et døgnåpent tilbud hver dag, hele året, dette gjelder også telefonhenvendelser.<br />
llet er et lavterskeltilbud, det vil si at ingen trenger henvisning for å komme til krisesenteret. Det<br />
er heller ikke nødvendig å gjøre avtale på forhånd og ingen som ønsker å komme blir avvist.<br />
Brukerne kan komme på eget initiativ, men kommer også ofte via annen hjelpeinstans (f.eks<br />
politi, lege, flyktningemottak).<br />
Når en kvinne kommer til et krisesenter cr hun i en alvorlig krisesituasjon. Hovedfokuset da er å<br />
bidra med trygghet, omsorg og tilstedeværelse. I den tidlige fasen er også praktisk omsorg, slik<br />
som mat, en seng, hjelp til å gjøre innkjøp og hjelp til å ta seg av evt. bam som er med viktig.<br />
Etter hvert arbeides det mer systematisk for å avdekke kvinnens behov og i samarbeid komme<br />
fram til mulige strategier videre. Tilsattes oppgave er å bidra med råd og veiledning og informere<br />
kvinnen om de muligheter som finnes for videre bistand slik at hun på bakgrunn av denne<br />
informasjonen kan ta egne beslutninger i forhold til sin situasjon.<br />
I samarbeid med kvinnen arbeider krisesenteret ofte tett opp mot andre instanser slik som<br />
advokat, politi, barnevern, NAV/ sosialetat, flyktningetjeneste, helsevesen og boligkontor.<br />
Tilsatte ved krisesenterebistår kvinnen i å gjøre avtaler/ blir med i <strong>møte</strong>r hvis hun ønsker det.<br />
Samarbeidet foregår særlig pr telefon, men også i <strong>møte</strong>r sammen med kvinnen. I enkelte tilfeller<br />
kan det være aktuelt å samarbeide med andre krisesentre og andre <strong>kommune</strong>r i landet.<br />
Det understrekes at hver enkelt bruker får en individuell oppfølging. Det presiseres også i<br />
lovteksten at dette er et viktig prinsipp for arbeidet. Ingen sak, situasjon eller familie er lik, så i de<br />
første samtalene blir en individuell kartlegging av situasjon, behov og tilgjengelige ressurser<br />
viktig.<br />
Krisesenteret har også et spesielt fokus i forhold til barn på senteret. Mor har hele tiden<br />
hovedansvaret for sitt/sine barn, men tilsatte bistår med å koordinere tiltak rundt barna i forhold<br />
til barnehage, skole, lekser, skoleskyss, helsestasjon, lege, og evt barnevern. Dersom noen bor<br />
lenge, har krisesenteret mulighet til å benytte barnehageplass/skoleplass i nærområdet. Arbeidet<br />
rettet mot barn ved krisesenteret tilpasses den enkelte familie og situasjon. Ved kortvarige<br />
opphold er fokuset mest på omsorg, samtaler og ulike aktiviteter. I de tilfellene der mor og barn<br />
må oppholde seg ved krisesenteret for en lengre periode, blir det utarbeidet en mer detaljert plan<br />
for oppfølging av det enkelte barn.<br />
På krisesenteret legges det til rette for at hverdagen skal være best mulig for mor og barn. Det<br />
foregår ulike aktiviteter både på huset og utenfor huset når det er mulig. For barn kan aktuelle<br />
aktiviteter være lek inne og ute, besøk på bibliotek, kafe, kino, turer ut i nærområdet. Det er også<br />
mulighet til å benytte basseng og timer ved et ridesenter. Aktivitetene må tilpasses barnas alder,<br />
ønsker og sikkerhet, og tilrettelegges i samarbeid med mor. For voksne brukere tas det også<br />
Tilbud til <strong>kommune</strong>ne om drift av krisesenter<br />
4
utgangspunkt i interesser og ressurser hos vedkommende. Eksempler på aktiviteter kan være<br />
håndarbeid, matlaging, hagearbeid, turer, kino og lignende Det kan også være aktuelt å knytte<br />
brukerne opp mot ulike frivillige organisasjoner hvis det er ønskelig. (Frivillighetssentralen,Røde<br />
kors, ulike kvinnenettverk mm.) Krisesenteret tilbyr også samtaler med mor og/eller barn etter<br />
behov og ønske.<br />
Krisesenteret har mange brukere med minoritetsbakgrunn. Da samarbeides det ofte med<br />
flyktningetjenesten i den enkelte <strong>kommune</strong>, mottaksapparatet og tolketjenesten. Det arbeides for<br />
å gjøre oppholdet ved krisesenteret så positivt som mulig til tross for utfordringer innen språk og<br />
kultur. Etnisitet og kulturforståelse er av de områdene krisesenteret prioriterer høyt når det<br />
gjelder kompetanseheving og kurstilbud til vakter og ansatte. Krisesentersekretariatet driver et<br />
prosjekt opp mot ofre for menneskehandel og prostitusjon (ROSA-prosjektet) Kvinner som er<br />
med i dette prosjektet vil ofte ha behov for å flytte et stykke unna og de vil også gjerne ha tilhold<br />
ved et krisesenter forholdsvis lenge. Krisesenteret i Nord-Trøndelag er forberedt til å ta imot også<br />
disse kvinnene.<br />
Krisesenteret har også en viktig oppgave i å gi råd og veiledning på telefon til utsatte kvinner<br />
eller andre som henvender seg til krisesenteret. Dette tilbudet innebærer ofte å hjelpe kvinnen<br />
videre til rett instans. Det kan også være aktuelt å informere om rettigheter og muligheter eller<br />
koble kvinnen opp mot ulike interesseorganisasjoner, selvhjelpsgrupper eller frivillige<br />
organisasjoner. Krisesenteret sitter inne med meget god oversikt over det tilbudet som finnes.<br />
Det er viktig å presisere at ikke alle brukere har behov for et botilbud, derfor tar krisesenteret<br />
også imot dagbrukere. Deres kontakt kan strekke seg over et lengre tidsrom og for mange er det<br />
godt å vite at de er velkomne til å ta kontakt og komme innom når det passer dem. I disse<br />
tilfellene innehar krisesenteret en viktig støttefunksjon, og dette tilbudet kan i høy grad sees på<br />
som forebyggende arbeid for å styrke kvinnens egne muligheter til å finne veien ut av en hverdag<br />
preget av vold og mishandling.<br />
I tillegg driver krisesenteret utadrettet virksomhet, særlig for å informere samfunnet for øvrig om<br />
omfanget og virkningene av vold i nære relasjoner. Tilsatte deltar i ulike fora og utvalg, holder<br />
forelseninger i ulike sammenhenger, svarer på henvendelser fra presse, distribuerer brosjyrer og<br />
arbeider så langt kapasiteten rekker for å være synlige i samfunnet. Det er viktig at krisesenterets<br />
tilbud blir gjort kjent i samfunnet.<br />
Det er grunn til å presisere at krisesenteret gjennom mange års drift har opparbeidet seg et solid<br />
nettverk av ulike sarnarbeidspartnere, så som helsepersonell, politi, politikere, advokater, tolker,<br />
Nav, sosialetat, barnevern, andre krisesentre osv. Det har gjennom tidene vært avholdt en lang<br />
rekke kurs og samlinger for tilsatte og vakter. Det blir også avsatt midler til ulike kurs og<br />
fagseminar rundt aktuelle temaer. På denne måten er det gjennom snart 30 år med drift i et<br />
samfunn i stadig endring, samlet mye kompetanse om temaet vold i nære relasjoner. På<br />
krisesenteret er det samlet forskningstoff, videoer og litteratur som omhandler aktuelle tema<br />
om/for kvinner og barn. Det er et tett samarbeid med Krisesentersekretariatet om å distribuere<br />
nytt brosjyremateriell og annen nyttig informasjon via senteret.<br />
Tilbud til <strong>kommune</strong>ne om drift av krisesenter<br />
5
Finansiering<br />
Kriscsenteret drives etter nøkterne økonomiske rammer. Tilbudet gir mye til brukerne uten at det<br />
er veldig kostnadskrevende for <strong>kommune</strong>ne.<br />
Drift av krisesenter fordeles per i dag på stat og <strong>kommune</strong> med henholdsvis 80 % statlig og 20 %<br />
kommunal flnansiering. Nord- Trøndelag fylke består av 24 <strong>kommune</strong>r som alle bidrar til driften<br />
basert på innbyggertall i den cnkelte <strong>kommune</strong>. I 2010 betaler <strong>kommune</strong>n ca kr 4 per innbygger.<br />
Verdal <strong>kommune</strong> har som krisesenterets verts<strong>kommune</strong> tatt på seg ansvaret for å innkassere<br />
tilskuddet fra de andre <strong>kommune</strong>ne, noe det uttrykkes stor takknemlighet for.<br />
Utvikling og endringsbehov<br />
Det er søkt om midler fra Bufdir (Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet) til sikringstiltak i<br />
bygningsmassen og til mer tilrettelegging for funksjonshemmede i henhold til ny lov. Dette<br />
gjelder i første omgang sikring av vinduer og veranda. (Det er allerede god sikring av<br />
inngangsdør med porttelefon med kamera). Det vil også bli satset mer på rnålrettet arbeid i<br />
forhold til barn ved krisesenteret og i forhold til brukere med minoritetsbakgrunn. Satsningen vil<br />
særlig dreie seg om kompetanseheving blant tilsatte og en bedre tilrettelegging av aktiviteter. Det<br />
er for 2010 søkt om midler til slik kompetanseheving. Det er også igangsatt et arbeid for å<br />
etablere og systematisere rutiner i forhold til oppfølging av brukere som flytter fra<br />
krisesenteret/tidligere brukere eller dagbrukere. I tillegg er det under arbeid å opprette ei<br />
nettverksgruppe for brukere som har vært på krisesenteret.<br />
Det er i tillegg søkt om midler til en nødvendig økning av bemanningen ved krisesenteret. For<br />
fast tilsatt personell søkes det om en økning fra 1,5 til 2 årsverk. I tillegg søkes det om midler til<br />
4 nye miljoarbeiderstillinger for spesiell oppfølging bam, samt etterkomme lovens krav om<br />
oppfølging av brukere i en rehabiliteringsperiode.Ved å få på plass disse stillingene vil<br />
krisesenteret kunne gi et bedre tilbud til brukerne og deres barn. Det vil også på en bedre måte<br />
sikre kontinuitet og helhet i tjenestenc. Sett i lys av den nye Krisesenterloven som har trådt i<br />
kraft, antas dette å være en nødvendig utvikling på sikt. I en overgangsperiode der krisesenteret<br />
drives slik det gjør i dag mcd cn kombinasjon av fast tilsatte og frivillige vakter, vil det bli<br />
vurdert å foreta nødvendige tilpasninger for på best mulig måte å i<strong>møte</strong>komme <strong>kommune</strong>nes<br />
behov for å ha et godt krisesentertilbud til sine innbyggerc.<br />
I et utviklingsperspektiv sees det kontinucrlig på muligheter og behov for en kompetanseheving,<br />
både hos fast tilsatt personell og blant vaktene. Her er det tenkt inngått et samarbeid med RVTS-<br />
MIDT (Regionalt ressurssenter om vold, traumatisk stress og selvmordsforebygging i Midt-<br />
Noree) om et undervisningsopplegg/utdanning spesielt for de som arbeider på krisesenter.<br />
Lov om krisesentertilbud vil også stille krav til endringer, tilpasninger og forbedringer i forhold<br />
til HMS (Helse-, miljø- og sikkerhetsarbeid) og internkontroll. Krisesenteret har per i dag rutiner<br />
og prosedyrer som i all hovedsak er tilfredsstillende for senteret og for brukere, men det arbeides<br />
med å gjøre disse enda bedre. Dette gjelder for eksempel instrukser og prosedyrer i brukerrettet<br />
arbeid for vakter og tilsatte, arkivering, innhenting og oppbevaring av personopplysninger og<br />
klare retningslinjer og framgangsmåter for samarbeid med andre etater.<br />
Tilbud til <strong>kommune</strong>ne om drift av krisesenter<br />
6
Del II: Tilbud om drift av krisesentervirksomhet for kvinner og<br />
barn som er utsatt for vold og/trusler om vold i nære relasjoner<br />
Generellt om tilbudet<br />
Tilbudet som loven nå pålegger <strong>kommune</strong>ne å gi til kvinner og barn utsatt for vold i nære<br />
relasjoner har i Nord-Trøndelag i snart 30 år i vesentlig grad vært gitt og gis fortsatt av<br />
krisesenteret. Det har tilpasset sitt tilbud til endringer i samfunnsstrukturer og til endringer i<br />
brukergmppens sammensetting og behov. Det har blant annet vært en sterk økning i antall<br />
brukere med minoritetsbakgrunn. På landsbasis har økningen for denne gruppen i perioden 2001-<br />
2010 vært 70%. I tillegg kan det av statistikk- og rapporteringsmateriale sees en tendens til at<br />
sakene ved krisesenteret er mer komplekse og volden mer alvorlig og omfattende enn tidligere.<br />
Det kan nevnes at loven vil bli fulgt av to sentrale forskrifter som ennå ikke er ferdige; om<br />
kompetanse og om sikkerhet.<br />
Konkretisering av lovteksten<br />
Fra 2 krav til krisesentertilbudet heter det: "eit krisesentertilbod som skal kunne nyttast av<br />
personar som er utsette for vald eller truslar om vald i nære relasjonar, og som har behov for<br />
rådgjeving eller eit trygt mellombels butilbod. Tilbodet skal gi brukarane støtte, rettleiing, hjelp<br />
til å ta kontakt med andre delar av tenesteapparatet og skal omfatte: eit krisesenter eller eit<br />
tilsvarande gratis, heilårs, heildøgns, trygt og mellombels butilbod,...eit gratis dagtilbod, og<br />
oppfølging i reetableringsfasen...eit heilårs og heildøgns tilbod der personar nemnde i første ledd<br />
kan få råd og rettleiing per telefon...Enkeltpersonar kan vende seg direkte til krisesentertilbodet<br />
som nemnt i andre ledd, utan tilvising eller timeavtale" Det stilles videre krav til tilsattes<br />
kompetanse og til fysisk sikring men disse forskriftene foreligger ikke ennå.<br />
Fra S3 Krav til individuell tilrettele inG av tilbud heter det: "Kommunen skal sørgje for at<br />
tilbodet så langt råd er blir lagt til rette slik at det kjem dei individuelle behova til brukarane i<br />
<strong>møte</strong>. Kommunen skal sørgje for å ta vare på bam på ein god måte som er tilpassa deira særskilte<br />
behov, og skal også sorgje for at barn får oppfylt dei rettane dei har etter anna regelverk.<br />
Kommunen skal sørgje for at brukarar av bu- og dagtilbodet får tilgang til kvalifisert tolk dersom<br />
det er nødvendig for at dei skal få eit fullgodt tilbod. Kommunen skal sørgje for rutinar for<br />
kvalitetssikring, bestilling og betaling av tolketenester"<br />
tillegg har loven bestemmelser om samordning av tjenester, taushetsplikt, opplysningsplikt,<br />
politiattest, internkontroll og tilsyn.<br />
Tilbud til <strong>kommune</strong>ne om drift av krisesenter<br />
7
Krisesenterets tilbud<br />
Krisesenteret i Nord-Trøndelag ivaretar og kan fortsatt ivareta de fleste kravene som stilles i<br />
§§2 og 3. llet gjøres i dag et kvalitativt godt arbeid innenfor områdene som nevnes i lovteksten.<br />
Samtidig er krisesenteret i kontinuerlig utvikling mot å forbedre arbeidsmåter og metoder. Alt for<br />
å sikre brukerene av krisesenteret et så godt og helhetlig tilbud som mulig, også innenfor<br />
rammene som den nye loven gir.<br />
Kriseseateret har en tilsatt med høyere sosalfaglig utdanning og relevant erfaring, og en med god<br />
erfaring innen regnskap, økonomi og kontorarbeid. I tillegg er det et 30-talls vakter med ulik<br />
formell kompetanse. Mange av disse har opparbeidet seg en solid realkompetanse gjennom<br />
arbeidet som vakt. Bestemmelsene som angår taushetsplikt, politiattest og opplysningsplikt til<br />
bamevemet er ivaretatt.<br />
et utviklingsperspektiv er det naturlig å påpeke at det hele tiden foretas en vurdering av om<br />
nåværende organisasjon og driftsform er den mest hensiktsmessige. Det kan bli aktuelt med<br />
endringer i både organisasjonsform, fordelingen faste tilsatte/frivillige vakter, endring av<br />
lokalisering i forhold til hus og verts<strong>kommune</strong> og andre forhold. Disse endringene vil<br />
forhåpentligvis bli konkretisert og eventuelt gjennomført i en dialog og i et samarbeid med<br />
<strong>kommune</strong>ne,<br />
Dimensjonering av tilbudet i nord-Trøndelag<br />
1 Ot.prp 96 (2008-2009) anbefales det en dimensjonering av tilbudet til 1,5 familieplasser pr<br />
10 000 kvinner i dekningsområdet. Nord-Trøndelag har per 01.01.2010 65 578 kvinner og det bør<br />
derfor etter denne beregningsmodellen være et krisesentertilbud på 10 familieplasser. Med en<br />
beregning på 1,8 barn per beboer vil behovet for sengep1asser være 27. Erfaring fra de siste år<br />
tilsier at det tallet ligger litt høyt. Odelstingsproposisjonen peker på at behovet for kvalitativ<br />
styrking av tilbudet er større enn behovet for utvidelse av antall krisesenterplasser.<br />
Behov for utvidelse av personalgruppen<br />
I forbindelse med den ekstra satsingen på krisesentervirksomhet, har Krisesenteret i Nord-<br />
Trøndelag søkt midler til å kunne ha to hele stillinger på dagtid. I tillegg er det søkt om å utvide<br />
bemanningen med 4 stillinger i tumus på kveld, natt og helg, tiltenkt miljøarbeider/assistent. Skal<br />
krisesenteret kunne fortsette å gi et kvalitativt godt tilbud tilpasset nye krav og satsingsområder<br />
og samtidig forholde seg til nye brukergrupper og mer omfattende saker er disse utvidelsene i<br />
personalressursen helt nødvendige.<br />
I en nasjonal utredning om krisesentenes kompetanse og tilgjengelighet (Wenche Jonassen<br />
m.f1.2008) anbefales det i kap 8.7 "Hva er tilfredsstillende bernanning på et ATisesenter?", en<br />
grunnbemanning på 4 årsverk for et brukergrunnlag på inntil 15 voksne beboere, og det foreslås<br />
en økning på ett årsverk per 5 nye brukere opp til 40 voksne brukere.<br />
I forhold til siste års belegg på krisesenteret (47 kvinner), skulle det tilsvare en bemanning på 9-<br />
10 årsverk. Andre forhold det iflg. Jonassen må tas hensyn til ved beregning av bemanningen, er<br />
innslag av innvandrere i befolkningen, tidsbruk for å følge brukere til hjelpeinstanser, kravet om<br />
at personalet bør ha muligheter for vedvarende kompetanseutvikling og tid til veiledning for<br />
personalet fra fagpersoner utenfor senteret.<br />
Tilbud til <strong>kommune</strong>ne om drift av krisesenter<br />
8
Økonomi<br />
Krisesenterets ordinære driftsbudsjett for 2010 er kr 2 638 277, tilsvarende kr 20 per innbygger.<br />
Kommunenes andel av dette utgjør kr 527 645, dette tilsvarer kr 4 per innbygger.<br />
Midler på statsbudsjettet for 20W, fra kap. 840, post 60 "Tilskot til krisesenter" utgjør for Nord-<br />
Trøndel ags vedkommende ifig "grønt hefte": kr 7 552 693, tilsvarende kr 47,09 per innbygger.<br />
Kommunene er fra statsbudsjettet i 2010 tilført kr 1 238 970, tilsvarende kr 9,42 per innbygger.<br />
Fra 2011 vil midler til drift av krisesenter inngå i rammetilskuddet til <strong>kommune</strong>ne. For<br />
overgangsåret 2010 er det over statsbudsjettet bevilget kr 250 292 000 til drift av krisesenter,<br />
I tillegg er det bevilget 45 millioner til nødvendige tilpassinger av tiIbudet til lovens krav (denne<br />
forutsetter ikke 20 % kommunal grunnfinansiering) og en engangsbevilgning på 19 millioner til å<br />
dekke ekstra kostnader knyttet til utredning og planlegging av det framtidige krisesentertilbudet.<br />
Krisesenteret i Nord-Trøndelag har søkt midler fra disse ekstrapostene i størrelsesorden ca 2<br />
millioner.<br />
Tilskudd til krisesenter i 2011<br />
I Prop 124 S (2009-2010) "Kommuneproposisjonen 2011", kap. 840 post 60 er det til tilskudd til<br />
krisesenter lagt inn 231,3 millioner kroner i <strong>kommune</strong>nes rammer. Det vil for Nord-Trøndelag si<br />
kr 6 979 724, tilsvarende kr 53,06 per innbygger.<br />
Oppsummering og tilbud<br />
Året 2010 er et overgangsår både for eksisterende krisesenter og for <strong>kommune</strong>ne. Krisesenteret er<br />
ikke kjent med at <strong>kommune</strong>r har etablert egne tilbud.<br />
Krisesenteret i Nord-Trøndelag tilbyr fortsatt drift av krisesentertilbud på vegne av <strong>kommune</strong>ne i<br />
Nord- Trøndelag.<br />
Krisesenteret gir afierede et godt kvalitativt tilbud som i all hovedak oppfyller kravene i den nye<br />
loven, og har ønske om å inngå avtale med <strong>kommune</strong>ne om videre drift framover.<br />
Krisesenteret vil i første omgang be om eventuell driftsavtale for 2-3 år, noe som vil gi<br />
<strong>kommune</strong>ne anledning til å bestemme seg for eventuelle andre modeller for drift av<br />
krisesentervirksomhet. Krisesenteret i Nord-Trøndelag vil også etter denne perioden være en<br />
aktuell samarbeidspartner.<br />
For å videreføre sin drift og tilpasse driften til de nye krav som stilles, er Krisesenteret avhengig<br />
av en forutsigbar økonomi. Krisesenteret forutsetter at den enkelte <strong>kommune</strong> gir tilbakemelding<br />
om hvorvidt den ønsker å motta krisesenterets tilbud om tjenester for å etterkomme<br />
krisesenterlovens bestemmelser.<br />
Ettersom søknaden om tilleggs- og engangsbevilgning til krisesenteret per dags dato ikke er<br />
ferdigbehandlet, legges det ved to ulike budsjett, basert på 2 ulike modeller for drift.<br />
Krisesenterets tilbud til voldsutsatte kvinner og barn er allerede av god kvalitet, men det er<br />
ønskelig å heve kvaliteten enda mer. Dette gjelder særlig opp mot spesielle brukergrupper som<br />
nevnes i lovteksten og opp mot oppgaver som etter innføring av ny lov blir mer omfattende og<br />
stiller større krav til kompetanse og kvalitetssikring.<br />
Tilbud til <strong>kommune</strong>ne orn drift av krisesenter<br />
9
Vedlegg:<br />
1. Buds-jett 2011<br />
2. Søknad om ekstra midler for 2010 - Tilleggs- og engangsbevtIgning<br />
3. BLD sin oppsummering fra arbeidet med å komme fram til den nye loven<br />
4. Lov 2009-06-19 nr 44: Lov om kommunale krisesentertilhod<br />
5. Tildeling av midler, over statsbudsjettet for 2011, til <strong>kommune</strong>ne i Nord-Trøndelag<br />
Tilbud til <strong>kommune</strong>ne om drift av krisesenter<br />
10
2011<br />
Konto KR1SESENTERET Budsjettforslag<br />
Ny driftsform<br />
INNTEKTER<br />
3440 Forventet kommunale tilskudd 4 721 253<br />
SUM 4 721 253<br />
5000 Timelønn 104000<br />
5001 lønn som daglig leder + assistent dagtid 534000<br />
Lønn miljøarbeidere, nye stillinger 1 096 400<br />
5010 lønn, vakter 894 400<br />
5040 Styrehonorar 19 760<br />
5090 Feriepenger fast ansatte 270 153<br />
5390 Annen oppgavepliktig 41 600<br />
5410 Arb.g.avg. Fast ansatte 417 404<br />
5411 Arb.g.avg. Av pål fp 15 600<br />
5430 Premie pensjonsordning 242 816<br />
5920 Yrkesskadeforsikring 15 000<br />
5941 LO/NHO ordning (O&U)+sluttvederlag 2 080<br />
5942 LO/NHO ordningen(AFP) 4 160<br />
5944 Pensjonsfors. Ikke avg.plikt 2 080<br />
5945 Pensjonsforsikring for ansatte 93 600<br />
5947 Pensjonstrekk -8 000<br />
5990 Annen personalkostnad 500<br />
Lønnskostnader 3 745553<br />
6000 Avskriving bygning Avdrag bolig fra 2005 31 200<br />
6320 Komm. avgifter, , eiendomskatt 19 000<br />
6340 Lys, varme 31 200<br />
6360 Renhold 600<br />
6390 Brøyting eiendom 2 000<br />
6540 Inventar og utstyr 50 000<br />
6550 Tiltak barn 20 000<br />
6590 Annen driftsmateriale 3 500<br />
6600 Reparasjon og vedlikehold bygninger 60 000<br />
6620 Reparasjon og vedlikehold av utstyr 10 000<br />
6700 Revisjonshonorar 40 000<br />
6705 Regnskapshonorar 90 000<br />
6715 Tolketjenester 40 000<br />
6725 Honorar advokat 20 000<br />
6800 Kontorutgifter 20 000<br />
6840 Aviser og NRK lisens 7 000<br />
6860 Møte, kurs, oppdatering m.m. 60 000<br />
6863 Medlemsavgift Krisesentersekreteriat 41 600<br />
6900 Telefon,telefaks, internett 35 000<br />
6940 Porto,trykking,kopiering 12 000<br />
Driftskostnad og av- og nedskriving 593 100<br />
7100 Bilgodtgjøring oppgavepliktig 80 000<br />
7140 Skyssutgifter brukere 30 000<br />
7141 Legevakt og førstehjelp 6 000<br />
7143 Kost og dagligvarer 25 000
7150 Reise og matpenger brukere 30 000<br />
7320 Annonsering 40 000<br />
7430 Gaver 3 000<br />
7500 Forsikringspremie 15 000<br />
7710 Styre og bedriftsforsamlings<strong>møte</strong>r 3 000<br />
7770 Bank og kortgebyr 3 500<br />
7790 Annen kostnad 7 000<br />
Annen driftskostnad 242 500<br />
SUM DR I FTSKOSTNADER 4 581 153<br />
SUM DRIFTSINNTEKTER 4 721 253<br />
DRIFTSRESULTAT 140 100<br />
FINANSPOSTER<br />
8050 Renteinntekter 7 000<br />
8150 Renteutgifter -1 500<br />
8151 Rentekostnader banklån -62 400<br />
8800 Avdrag lån -83 200<br />
SUM FINANSPOSTER -140 100<br />
ÅRSRESULTAT -0<br />
Utgift per innbygger 35,89
Krisesentrene — Søknad om tilleggsbevilgning og engangsbevilgning jf. rundskriv \4alt i 1<br />
Q-1/2010 — Tilpasning til lovens krav i 2010<br />
Verts<strong>kommune</strong>n fyller ut, underskriver og sender skjemaet til:<br />
Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet (Bufdir)<br />
Postboks 8113 Dep<br />
0032 Oslo<br />
Søker<strong>kommune</strong>ns navn, postadresse og tlf.nr, e-postadresse:<br />
Verdal <strong>kommune</strong><br />
Johannes Bruns gt.2<br />
7650 Verdal<br />
postmottak@verdal.kornmune.no<br />
Navn, tlf.nr og e-postadresse til kontaktperson:<br />
Tone Haugan<br />
Telefon: 740 48572/ mobil: 950 68 055<br />
tone.haugan@verdal.<strong>kommune</strong>.no<br />
Navn på samarbeids<strong>kommune</strong>ne, dersom flere deltar:<br />
Krisesenteret i Nord Trøndelag innbefatter alle de 24 Nord Trønderske <strong>kommune</strong>ne<br />
Søknadsbeløp:<br />
Kroner 1.950.000.<br />
Kort beskrivelse av åagens krisesentertilbud:<br />
Krisesenteret i Nord Trøndelag ble etablert i 1981. Senteret er døgnåpent hele året, og eies og drives<br />
av frivillige vakter.<br />
Krisesenteret er langt på vei til å fylle kravene i henhold til ny krisesenterlov. Dagens krisesenter er et<br />
lavterskeltilbud til kvinner og barn utsatt for fysisk eller psykisk vold. Krisesenteret er tilknyttet<br />
Krisesentersekretariatet.<br />
Krisesenteret gir i dag brukerne et gratis, trygt foreløpig bo tilbud, med støtte, videre hjelp og råd for<br />
å ta kontakt med nødvendig hjelpeapparat. Det fungerer også som et dagtilbud. Det fungerer som et<br />
beredskapstilbud som mennesker i en krisesituasjon kan oppsøke direkte uten timeavtale eller<br />
henvisning fra andre.<br />
Krisesenteret har i dag 8 sengeplasser + 2 reisesenger og 2 barnesenger.<br />
Krisesenteret har pr. i dag ansatt et daglig lederteam i 1,5 stilling med en teamleder i 0,5 stilling.<br />
Resten av døgnet dekkes av 31 frivillige vakter, 1 vakt på ettermiddag fra kl. 15.30 til 21.30 og 2<br />
vakter på natt fra 21.30 til kl. 8.00.<br />
Hva søker <strong>kommune</strong>n om tilskudd til?:<br />
Det søkes om tilskudd til<br />
1. økt fast lønnet personell fra 1, 5 årsverk til 2 årsverk<br />
2. 4 miljøarbeiderstillinger med kompetanse tilpasset brukergruppen<br />
3. Kompetanseutvikling hos vaktene<br />
4. Sikringstiltak i bygningsmassen og tilrettelegging for funksjonshemmede i henhold til ny lov<br />
Detaljert om formålet med tiltaket:<br />
I henhold til kravene i ny Krisesenterlov vil et nytt tilbud måtte justeres i forhold til dagens drift. Tjenesten<br />
ytes i en enebolig i sentrum i Verdal, kjøpt av krisesenteret i 2004. Sikkerhetsmessig er ikke bygningen<br />
a
godt nok sikret med hensyn til innsyn og mulighet for å ta seg inn i bygningen. Bygningen er heller ikke<br />
optimal med hensyn til funksjonalitet for funksjonshemmede, noe som vil kreve en del tilrettelegginger. I<br />
nåværende prosess har KS- Nord Trøndelag oppnevnt en arbeidsgruppe som "på vegne av <strong>kommune</strong>ne"<br />
utreder et framtidig Krisesentertilbud. Dette Krisesentertilbudet skal i tillegg til å innfri de funksjonelle<br />
kravene i loven, være bærekraftig med hensyn til kompetanse og ha i seg mulighetenc for både dagtilbud<br />
og døgntilbud for både kvinner og menn.<br />
I 2008 var det 23 brukere av senteret. Disse hadde med 16 barn i alderen 0 -12 år og representerte 8<br />
<strong>kommune</strong>r. I 2009 var tallet 41 brukere og 32 barn i alderen 0- 17 år. Brukerne representerte 14<br />
<strong>kommune</strong>r, av disse 3 "gjeste<strong>kommune</strong>r".<br />
Slik arbeidsgruppen ser det, er det nødvendig å vurdere muligheten for et bærekraftig, robust krisesenter<br />
for framtida i en større målestokk. Dagens senter har liten mulighet til å øke antallet brukere på grunn av<br />
bygningens karakter. Bygningens beliggenhet er slik at det kreves tilpasninger for å sikre at uteområdet<br />
slik at det er trygt å benytte for brukeme. Gruppen innser at et fremtidig krisesenter vil måtte ha en annen<br />
dimensjonering både med hensyn til bygningsmasse og også med hensyn til faste ansatte i tillegg til de<br />
frivillige vaktene. Dette er en stor prosess og vil naturlig nok ikke kunne være avklart før søknadsfristens<br />
utløp med hensyn til tilleggsbevilgning. Det er tatt kontakt med Trondheim <strong>kommune</strong>, men ingen ting er<br />
på dette tidspunkt avklart. Arbeidsgruppen ser at det i beste falUtidligst er mulig å ha et framtidsrettet<br />
tilbud på plass i 2011, noe som gjør det nødvendig med en del tilpasninger/ strakstiltak for å ha et godt nok<br />
tilbud i overgangsåret. Kompetanseutvikling av dagens personale og rekruttering av ny kompetanse vil<br />
være nødvendig med hensyn til de faringene som ligger, men som enda ikke er avklart da forskrift så langt<br />
ikke er ferdigstilt.<br />
Detaljert beskrivelse av tiltaket:<br />
Kompetanseheving er nødvendig for å sikre et kvalitativt godt tilbud. Flere faste ansatte sikrer kontinuitet i<br />
drifta. Systematisering i forhold til krav på systemnivå med hensyn til HMS, dokumentasjon, rapportering<br />
for å nevne noe betinger rolleavklaring og fast tilstedeværelse.<br />
Sikringstiltak som består av sikring av vinduer ( som dette huset har svært mange av). Tiltak for å<br />
i<strong>møte</strong>komme kravet i Lov om diskriminering på grunn av nedsatt funksjonsevne, må gjøres.<br />
Søknadssummen har i seg kun "små" tilpasninger som strakstiltak med hensyn til sikring av vinduer,<br />
sikring av veranda. I tillegg vil en varig drift i disse lokalene nødvendiggjøre en større tilpasning av<br />
kjøkken blant annet med hensyn til personer med redusert funkjsonsevne. Dette er ikke så langt<br />
kostnadsberegnet og slik i liten grad tatt med i søknadssummen.<br />
Dersom konklusjonen blir at det fortsatt skal satses på tilbud i nåværende bygning, vil store beløp måtte<br />
brukes på optimal tilpasning. Tilleggsbevilgningen det søkes på tar på langt nær opp i seg det fulle<br />
behovet for en frarntidig krisesenterdrift med ordinært tilsatt personell på døgnbasis. Årsaken til at det ikke<br />
søkes i fullskala nå, er at det også vurderes andre alternativer som gruppen mener er mer framtidsretta,<br />
både kvalitativt og kvantitativt.<br />
Detaljert om hvorfor tiltaket er nødvendig ut fra kravene i loven?<br />
Kompetanseheving er nødvendig utover det dagens bemanning, som består av frivillige vakter med<br />
tilfeldig kompetanse, har. Sikringstiltak som består av sikring av vinduer for å hindre innsyn. Tiltak for å<br />
i<strong>møte</strong>komme kravet i Lov om diskriminering på grunn av nedsatt funksjonsevne, må gjøres.<br />
Se for øvrig punkt ovenfor.<br />
Fram driftsplan:<br />
Tilpasninger med hensyn til bygningsmessige endringer skjer umiddelbart når tilsagnene om midler<br />
kommer. Vedlegger kostnadsoverslag for sikring vinduer og veranda<br />
Andre nødvendige tilpasninger beskrevet ovenfor blir utført når beslutning er tatt med hensyn til hvor<br />
fremtidig drift skal skje og nødvendige midler er skaffet til veie. Slik kan det bli nødvendig å søke om<br />
ytterligere midler når dette er mer avklart
samarbeid og samfinansiering med andre <strong>kommune</strong>r:<br />
Krisesenteret i Nord Trøndelag har vært i Verdal <strong>kommune</strong> siden etableringen i 1981. Verdal <strong>kommune</strong><br />
har, som verts<strong>kommune</strong> for senteret, de siste årene forskuttert <strong>kommune</strong>nes andel med 20% , for i neste<br />
omgang kreve dette inn fra de andre 23 <strong>kommune</strong>ne med bakgrunn i en fordelingsnøkkel etter folketall.<br />
Dette er gjort da krisesenteret tidligere brukte mye av tida til denne "innkrevingen". Når det gjelder<br />
Krisesentertilbud, er Nord Trøndelag fylke med ca 130.000. innbyggere ikke større enn at 1 senter fortsatt<br />
vil være aktuelt. Arbeidsgruppen som KS har oppnevnt representerer alle <strong>kommune</strong>ne med hensikt å legge<br />
et fremtidig tilbud for alle som har behov. Dette også ut fra den bruken som er registrert i de årene som<br />
senteret har vært i drift. Nytt er at også menn skal ha et tilbud. Her er vi i dialog med Trondheim<br />
<strong>kommune</strong>, da vi antar at behovet er mindre enn for kvinner og barn.<br />
Vedlegg til søknaden:<br />
Detaljert budsjett 2010<br />
Kostnadsoverslag med hensyn til sikring av vinduer og veranda<br />
Tidsplan for gjennomføring og ferdigstillelse, se ovenfor<br />
Opplysninger om samarbeid og samfinansiering med andre <strong>kommune</strong>r, se ovenfor<br />
Vi bekrefter at opplysningene gitt i denne sekanden med vedlegg er korrekte<br />
Verdal <strong>kommune</strong>........ den 26.mars 2010<br />
Tone Haugan<br />
Kommunalsjef velferd<br />
Signatur og stempel fra verts<strong>kommune</strong>n
Krisesenteret i Verdal<br />
Fra: "Tone Haugan" <br />
Til: <br />
Kopi: ; "'Krisesenteret i Verdal" <br />
Sendt: 28. april 2010 15:58<br />
Emne: Krisesenter i Nord Trøndelag<br />
God dag.<br />
Viser til den samtalen vi hadde i går. Har i det etterfølgende prøvd å beskrive / konkretisere de utgiftene det<br />
er søkt på i søknad av 26.mars 2010,04.28. Når kostnadsberegningene er gjort, er det med utgangspunkt i<br />
helårsvirkning. Nedenfor er beskrivelsen gjort ut fra halvårsvirkning da tilsettinger naturlig nok ikke er<br />
foretatt, da vi ikke kan tilsette personell før vi vet hva vi får av tilskudd.<br />
Beskrevet behov for bemanning:<br />
4 faste miljøarbeiderstillinger med formell kompetanse skal sikre kontinuitet/ kvalitet i bemanningen/drifta:<br />
Her vil en måtte påregne personell med ansiennitet . Tariff med 4 år: 274.100./ år x 4 = 1.096.400 + KLP<br />
14% + arbeidsgiveravgift Totalt 1.426.131 Halvårsvirkning: 713.065. I tillegg vil det må påregnes kveld og<br />
helgetillegg . Ft er dette beløpet kr. 45. pr.time inntil kr. 290.000. Ved døgnbemanning betales natttillegg i<br />
tidsrommet 17,00.- 06.00. det betyr 13 timer hver natt, ved våken nattvakt....På halvårsbasis utgjør dette ca<br />
106.000. + KIP + Arbeidsgiveravgift totalt...137.800.<br />
Helgetillegg: 48 timer hver helg. Halvårsvirkning 1248 timer a 35 kroner = 43680 + KLP + arbeidsgiveravgift =<br />
56.816...<br />
Konklusjon/ kostnad økt bemanning:<br />
4 miljøarbeidere med 4 års ans.i 6 mnd, hvor en person er beregnet skaI arbeide kveid/natt/helg koster<br />
kroner 907.680.<br />
økning lederress. 0,5 årsverk : Her er brukt tariff høyskoleutdannet laveste tariff: 330.300. + KIP +<br />
arbgiveravgift: tot. 430.000. dvs. 215.000. (0,5 årsverk). Halvårsvirkning: 108.000.<br />
Totalt pers.økning: 1.015.680.<br />
Kompetanseutvikling hos vaktene/ ansatte skal brukes innen områdene: helse, miljø/ sikkerhet, etisk<br />
kompetanse, kunnskap i forhold til nye brukergrupper, barn. Kostnadsberegnet 100.000.<br />
Sikringstiltak er beskrevet som kun strakstiltak og vedlagt beregning for sikring vinduer på kr. 80.487....I<br />
tillegg er det i søknaden beskrevet større behov for endringer/ ombygginger dersom dagens senter skal<br />
brukes i framtida. Det er så langt ikke besluttet hvilket alternativ som velges for Nord trøndelag, men<br />
nedsatt arbeidsgruppe skal innen 01.juni. ha anbefaling klar til Ks Nord trøndelag..<br />
Håper ovenstående ble mer tydelig, selv om det ble svært detaljert, slik at du ser hvordan vi har tenkt..0m<br />
det fortsatt er behov for mer utfyllende opplysninger, ta kontakt. Problemetidag, er at vi ikke enda vet<br />
hvordan vi må "dimensjonere" framtidig drift..Hvordan er rammefinansieringa tenkt lagt??<br />
Ha en fortsatt fin dag<br />
Mvh<br />
Tone Haugan<br />
Kommunalsjef Velferd<br />
Side I av 2<br />
19.05.2010
Utdrag fra departementets (BLD) egne internettsider:<br />
13.1 Barne- og likestillings- departementet - lov om kommunale<br />
krisesentertilbod (krisesenterlova)<br />
13.1.1 Om lovgrunnlaget<br />
Undersøkelser viser at <strong>kommune</strong>ne har ulik kompetanse og ressursbruk når det gjelder tiltak mot<br />
vold i nære relasjoner og krisesenterdrift. De fleste som oppsøker et krisesenter for første gang,<br />
har vært i kontakt med en eller flere kommunale hjelpetjenester tidligere, uten at volden har blitt<br />
\(_,GII.c_j3 3<br />
tematisert eller fanget opp som problem. Mange kommunale hjelpeinstanser syntes å ha begrenset<br />
kompetanse om voldsproblematikk. 5 Ifølge Amnestys rapport om norske kornmuners arbeid mot<br />
vold mot kvinner mener 10 prosent av <strong>kommune</strong>ne at kvinner i deres <strong>kommune</strong> ikke utsettes for<br />
vold. Amnesty konkluderer med at <strong>kommune</strong>ne ikke har god nok kompetanse om omfanget av vold<br />
i nære relasjoner i egen <strong>kommune</strong>.<br />
Samarbeidet med krisesentrene har for mange av de <strong>kommune</strong>ne som ikke har vært<br />
verts<strong>kommune</strong>r hatt et lite forpliktende og tilfeldig preg. Kommunenes størrelse varierer mye og de<br />
har ulik kompetanse, økonomi og organisering. Kommunenes totale ressurser påvirker de<br />
tjenestene som <strong>kommune</strong>ne er pålagt å tilby etter krisesenterloven. De minste <strong>kommune</strong>ne er mer<br />
sårbare enn større <strong>kommune</strong>r. Den enkelte <strong>kommune</strong> har ansvaret for å sørge for et<br />
krisesentertilbud, men står fritt til å inngå interkommunalt samarbeid og samarbeid med<br />
krisesentre eller andre private tjenestetilbydere om gjennomføringen av krisesenterloven.<br />
På bakgrunn av eksisterende kunnskap om <strong>kommune</strong>rs tiltak mot vold i nære relasjoner samt<br />
<strong>kommune</strong>ns oppfyllelse av <strong>kommune</strong>plikter på sammenlignbare områder, mener Barne- og<br />
likestillingsdepartementet at det er en viss sannsynlighet for at noen <strong>kommune</strong>r ikke vil oppfylle de<br />
pliktene som <strong>kommune</strong>n vil bli pålagt etter lov om kommunale krisesentertilbud.<br />
Konsekvenser av at lovens krav ikke oppfylles<br />
Krisesentertilbudet skal være et tilbud til kvinner, menn og barn i krise. Eventuelle avvik fra<br />
myndighetskrav kan innebære brudd på viktige rettssikkerhetsgarantier, samt ha konsekvenser for<br />
liv oa helse både på kort og lang sikt. Manglende lovoppfyllelse kan først og fremst få<br />
konsekvenser i form av ytterligere vold og overgrep. Voldsutsatte er en særlig sårbar gruppe, og<br />
ikke alle kan forventes å kunne ivareta egne interesser i forhold til myndighetene. Over halvparten<br />
av brukerne er kvinner med etnisk minoritetsbakgrunn og mange brukere er barn i følge med mor.<br />
Mange brukere har behov for sammensatte tjenester, som de selv ikke kjenner til, eller som de<br />
ikke har kapasitet til å finne ut av. Manglende lovoppfyllelse knyttet til det kvalitetsmessige i<br />
krisesentertilbudet og manglende samordning av tjenester til brukerne, vil særlig utfordre<br />
rettssikkerheten.<br />
Manglende lovoppfyllelse kan videre være et brudd på Norges internasjonale forpliktelser som er<br />
inkorporert i menneskerettighetsloven, samt etter FNs kvinnekonvensjon, FNs<br />
menneskehandelprotokoll og Europarådets konvensjon mot menneskehandel.<br />
Ut over de direkte og akutte skadene, viser forskning at vold i nære relasjoner ofte medfører<br />
langsiktige skadevirkninger. De langsiktige skadevirkningene kan føre til nedsatt arbeidsevne,<br />
sosial tilbaketrekning og mer vold. Det antas at konsekvensen av det å ikke få rett hjelp til rett tid,<br />
vil være at flere får fysiske og psykiske skader som følge av vold og trusler om vold, flere vil ha
ehov for psykisk helsevern, flere vil kunne få rusproblemer og flere voldsutøvere vil kunne havne i<br />
kriminalstatistikken. Dette kan bety større utgifter til helsehjelp, sosialhjelp, trygdeytelser, samt<br />
større utgifter til politi- og rettsapparatet. Et trygt og godt tilbud vil på sin side bidra til færre<br />
helse- og sosialskader, som igjen vil ha en positiv effekt på samfunnsøkonomien.<br />
13.1.2.1 Om andre kontroll- og påvirkningsmekanismer<br />
Innbyggernes klagemuligheter<br />
Det skal ikke fattes enkeltvedtak for tildeling av ytelser og tjenester med hjemmel i loven. Denne<br />
formaliserte kontrolladgangen gjelder ikke for krisesentertilbudet.<br />
Brukermedvirkning<br />
Loven gir <strong>kommune</strong>n en plikt til å sørge for et individuelt tilpasset tilbud i størst mulig grad. Det er<br />
aktuelt med brukerundersøkelser, men dette vil ikke være en forpliktelse for <strong>kommune</strong>n.<br />
Veiledning og dialog<br />
Barne- og likestillingsdepartementet vil sørge for at <strong>kommune</strong>ne får støtte, veiledning og<br />
oppfølging i arbeidet med å gjennomføre krisesenterloven.<br />
Godkjenningsordninger<br />
Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet har hittil hatt ansvar for å godkjenne nye krisesentre.<br />
Dette vil nå bli et kommLnalt ansvar.<br />
Rapportering<br />
I dag rapporterer krisesentrene gjennom årsrapporter og til Sentio research. Når <strong>kommune</strong>ne<br />
overtar ansvaret, vil styringsdata også inngå i KOSTRA-rapporteringen.<br />
Domstolskontroll<br />
De vanlige regler om domstolskontroll gjelder, så langt det er aktuelt. Bruk av domstolskontroll<br />
forutsetter at den enkelte har kjennskap til systemet, egne rettigheter, samt initiativ og økonomi til<br />
å gjennomføre saken.<br />
Lovlighetskontroll<br />
Fyikesmannen har per i dag ingen formell rolle vis-å-vis krisesentrene. Avgjørelser av kommunalt<br />
organ kan imidlertid bringes inn for fyikesmannen for begrenset kontroll av avgjørelsens lovlighet, i<br />
samsvar med ordinære regler i <strong>kommune</strong>loven § 59.<br />
Statlige og kommunale ombudsordninger<br />
Sivilombudsmannen, Likestillings- og diskrimineringsombudet og Barneombudet vil kunne ha<br />
indirekte betydning, gjennom behandling av enkelthenvendelser og pådriverarbeid.<br />
Pasientombudene har ikke oppgaver på dette området, fordi krisesentertilbudene ikke tilbyr<br />
helsetjenester. I <strong>kommune</strong>r med egne kommunale ombud vil det være opp til den enkelte<br />
<strong>kommune</strong> å bestemme om krisesentertilbudene skal omfattes av ombudenes mandat.<br />
Ombudsordningene forutsetter at brukerne tar kontakt, og forutsetter kjennskap til systemet.<br />
Media<br />
Media har tidvis vist stor interesse ved brudd på sikkerheten og andre lovbrudd.<br />
Kommunal egenkontroll<br />
Loven inneholder krav om at <strong>kommune</strong>n skal føre internkontroll for å sikre at de virksomheter og<br />
tjenester som utgjør krisesentertilbudet utfører oppgavene sine i samsvar med krav fastsatt i lov<br />
eller forskrift. Forslaget samsvaret med internkontrollplikten i den kommunale barnevern-, helse-<br />
og sosialtjenesten.
Kommunene vil kunne kontrollere og påvirke krisesentertilbudene innenfor rammene av<br />
<strong>kommune</strong>styrets ansvar og ordinære virksomhet.<br />
Samlet vurdering<br />
Selv om det finnes flere aktuelle kontrollmekanismer, er det begrenset hvilken rekkevIdde og<br />
betydning hver av disse vil kunne ha. Ingen av de ovenfor beskrevne kontrollmekanismene har til<br />
formål å foreta en systematisk og helhetlig kontroll av virksomheten.<br />
13.1.2.2 Om nytten av statlig tilsyn<br />
I og med at drift av krisesentre ikke har vært en lovpålagt oppgave for <strong>kommune</strong>ne, har det heller<br />
ikke vært ført tilsyn med krisesentrenes drift. Departementet har vurdert det slik at det er behov<br />
for å innføre statlig tilsyn når <strong>kommune</strong>n blir pålagt å sørge for et krisesentertilbud. Følgende<br />
hensyn er særlig blitt trukket fram som generell begrunnelse for statlige tilsyn:<br />
Å ivareta enkeltmenneskers rettssikkerhet<br />
Likhet eller likeverd i tjenestetilbudet<br />
Kostnadseffektiv ressursbruk til tilsyn, fordi embetet vil ha erfaringer å bygge på fra tilsyn<br />
med andre kommunale tjenesteområder<br />
Kontroll med at offentlige midler brukes på en forsvarig og effektiv måte<br />
Samfunnssikkerhet<br />
Barne- og likestillingsdepartementet har vurdert det slik at statlig tilsyn er et nødvendig og egnet<br />
virkemiddel for å sikre at krisesenterloven etterleves. Det kan etter departements syn få alvorlige<br />
konsekvenser for den enkeltes rettsikkerhet, liv og helse om ikke loven følges av <strong>kommune</strong>ne.<br />
Andre kontroll- og påvirkningsmekanismer ansees ikke for å være tilstrekkelige for å sikre at<br />
<strong>kommune</strong>n oppfyller sin lovpålagte plikt. Gjennomgangen viser at den enkeltes rettsikkerhet på<br />
dette området ikke vil kunne ivaretas fullt ut gjennom klageordninger, offentlige ombud eller andre<br />
rapporterings- og kontrollmekanismer. Et statlig tilsyn vil kunne bidra til at praksis og<br />
lovanvendelse er i tråd med regelverket, samt en mer helhetlig kontroll av <strong>kommune</strong>ns virksomhet<br />
etter krisesenterloven.<br />
Krisesenterloven innebærer statlig tilsyn med <strong>kommune</strong>ns plikt til å sørge for et krisesentertilbud,<br />
individuell tilrettelegging av tilbudet, samordning av tiltak ovenfor brukerne og at <strong>kommune</strong>ne<br />
fører internkontroll.<br />
Loven innebærer videre at ansvaret for statlig tilsyn legges til fylkesmannen. Fylkesmannen har i<br />
dag hjemmel for å føre tilsyn med <strong>kommune</strong>ns virksomhet etter sosialtjenesteloven om midlertidig<br />
bolig 6 og barneverntjenesten 7 mv. Fylkesmannen fører også tilsyn med virksomheten ved<br />
famirevernkontorene i fylket. 8 Dette taler for at det er fylkesmannen som gis tilsynsansvaret også<br />
for <strong>kommune</strong>ns krisetilbud. Da vil tilsynet kunne bli utført av en instans som allerede har god<br />
kompetanse på tilsynsmetodikk og erfaring fra tilliggende fagområder.<br />
Når det gjelder kostnader ved å innføre tilsyn, antas det i snitt å kreve rundt et kvart årsverk ved<br />
hvert fylkesmannsembete, samt ett årsverk i departementet, totalt 5,75 årsverk. Anslagene gir<br />
grunnlag for å anta at statlig tilsyn vil koste om lag 2,9 millioner kroner.<br />
13.1.2.3 Departementets konklusjon
Gjennomgangen viser at det er sannsynlig at <strong>kommune</strong>ne ikke oppfyller alle sine lovpålagte plikter<br />
på dette området, og at dette eventuelt vil kunne få alvorlige konsekvenser for den enkeltes<br />
rettssikkerhet, liv og helse og/eller negative samfunnsøkonomiske konsekvenser.<br />
Det synes ikke som at den enkeltes rettssikkerhet på dette området vii ivaretas i tiVstrekkelig grad<br />
gjennom klageordninger, offentlige ombud eller andre kontrollmekanismer. Videre må det antas at<br />
kostnadene ved å innføre tilsyn vil være små, sammenlignet med gevinsten. På denne bakgrunn<br />
har Barne- og likestillingsdepartementet konkludert med at det skal være lovhjemlet tilsyn med<br />
<strong>kommune</strong>pliktene etter krisesenterloven.<br />
13.1.3 Reaksjoner<br />
Tilsynsbestemmelsen i krisesenterloven inneholder en henvisning til <strong>kommune</strong>lovens kapittel 10 A.<br />
Dette innebærer at <strong>kommune</strong>lovens bestemmelser om reaksjoner vil gjelde for fylkesmannens<br />
tilsyn på dette lovområdet, jf. <strong>kommune</strong>loven § 60 d.<br />
13.1.4 Ny lov<br />
§ 9 Statleg tilsyn<br />
«Fylkesmannen skal føre tilsyn med at <strong>kommune</strong>n oppfyller pliktene pålagde etter §§ 2, 3, 4 og 8.<br />
Reglane i <strong>kommune</strong>loven kapittel 10 A gjeld for den tilsynsverksemda som er nemnd i første ledd.»
LOV 2009-06-19 nr 44: Lov om kommunale krisesentertilbod (krisesenterlova)<br />
rii Loydata<br />
HJEM RESSURSER TJENESTER HJELP LENKER OM LOVOATA KONTAKT OSS SØK<br />
LOV 2009-06-19 nr 44: Lov om kommunale krisesentertilbod (krisesenterlova) sv,v.t 21.<br />
DATO: LOV-2009-06-19-44<br />
DEPARTEMENT: BLD (Barne- og mkluderingsdeparternentet)<br />
PUBLISERT: I 2009 hefte 7<br />
IKRAFTTREDELSE: 2010-01-01<br />
ENDRER: LOV-1992-07-17-100<br />
SYS-KODE: BG10a<br />
NÆRINGSKODE 9124<br />
KUNNGJORT: 19.06.2009 kl. 16.45<br />
Krisesenterbva<br />
INNHOLD<br />
Lov orn kommunale krisesentertilbod (krisesenterlova)<br />
§ 1 Formålet med lova<br />
§ 2. Krav til krisesentertilbodet<br />
§ 3. Individuell tilrettelegging av tdbod<br />
§ 4. Samordning av tenester<br />
§ 5. Teieplikt<br />
§ 6. Opplysningar til barneverntenesta<br />
§ 7. Politiattest<br />
§ 8. Intemkontroll<br />
§ 9. Statleg tlsyn<br />
§ 10. Bruk av lova på Svalbaro<br />
§ 11. Ikraftsetjing og overgangsreglar<br />
§ 12. Endring i anna lovgjeving<br />
Lov om kommunale krisesentertilbod (krisesenterlova)<br />
§ I. Formålet med lova<br />
Formålet med denne lova er å sikre eit gadt og heilskapleg krisesentertilbod til kvinner, menn og barn som er utsette for vald<br />
eller truslar om vald i nære relasjonar<br />
§ 2. Krav til krisesentertilbodet<br />
Kommunen skal sørgje for eit krisesentertilbod som skal kunne nyttast av personar som er utsette for vald eller truslar om vald<br />
nære relasjonar, og som har behov for rådgjeving eller eit trygt og mellombels butilbod.<br />
Tilbodet skal gi brukarane støde, rettleiing, hjelp til å ta kontakt med andre delar av tenesteapparatet og skal omfatte:<br />
a) eit krIsesenter eller elt tilsvarande gratis, heilårs, heildøgns, trygt og mellombels butilbod, og<br />
b) eit gratis dagtilbod, og<br />
c) eit heilårs og heildøgns tilbod der personar nemnde i første ledd kan få råd og rettleiing per telefon, og<br />
dloppføloing reetablerinosfasen, jf § 4,<br />
Enkeltp.Ersdnar kan vendb seg dIrekre 01 krisesentertilbodet som nemnt i andre ledd, utan tilvising eller timeavtale.<br />
Kommunen skal sørgje for god kvalitet på tilbodet, mellom anna ved at dei tilsette har kompetanse til å ta vare på cei særskilte<br />
behova til brukarane.<br />
B:Jtilbodet til kvinner og butilbodet til menn skal vere fysisk skilde.<br />
Departementet kan gi forskrift om krav til kompetanse hos dei tilsette og krav til fysisk sikring av lokale,<br />
§ 3. lndividuell tikettelegging av tilbod<br />
Kommunen skal sørgje for at tilbodet så langt råd er blir lagt til rette slik at det kjem dei individuelle behova til brukarane i <strong>møte</strong>.<br />
Kommunen skal sørgje for å ta vare på barn på ein god måte som er tilpassa deira særskilte behov, og skal også sørgje for at<br />
barn får oppfylt dei rettane dei har etter anna rege!verk.<br />
Kommunen skal sørgje for at brukarar av bu- og dagtilbodet får tilgang til kvalifisert tolk dersom det er nødvendig for at dei skal<br />
få eit fullgodt tilbod. Kommunen skal sørgje for rutinar for kvalitetssikring, bestilling og betaling av tolketenester,<br />
§ 4. Samordning av tenester<br />
Kommunen skal sørgje for at kvinner, menn og barn som er utsette for vald eller truslar om vald i nære relasjonar, får ei<br />
heilskapleg oppfølging gjennom samordning av tiltak mellom krisesentertilbodet og andre delar av tenesteapparatet.<br />
Tilbod og tenester etter denne lova kan inngå som ledd i samordninga av ein individuell plan etter anna lovgiving, jf.<br />
sosiallienesteloven § 4-3 a, pasientrettighetsloven § 2-5, psykisk helsevernloven § 4-1 og lov 19. november 1982 nr. 66 om<br />
helsetjenesten i <strong>kommune</strong>ne § 6-2 a.<br />
Side 1 av 2<br />
Vcd195<br />
mhtml:file://C:\Docurnents and Settings\Bruker\Skrivebord\UTVALGET for videre dr... 19.05.2010
LOV 2009-06-19 nr 44: Lov om kommunale krisesentertilbod (krisesenterlova) Side 2 av 2<br />
§ 5. Tereplikt<br />
Alle som utfører teneste eller arbeid etter denne lova,har teieplikt etter forvaltningsloven 13 til 13 e. Brot på teieplikta<br />
straffast etter straffeloven § 121.<br />
Teleplikta gjeld også fødestad, fødselsdato, personnummer, statsborgarforhold, sivilstand, yrke, bustad, arbeidsstad og andre<br />
opplysningar som kan røpe at nokon har vore i kontakt med tilbodet.<br />
Opplysningar til andre forvaltningsorgan, jf. forvaltningsloven § 13 b nr. 5 og 6, kan berre givast når dette er nødvendig for å<br />
fremme oppgåvene til <strong>kommune</strong>n etter denne lova, eller for å førebyggje vesentleg fare for liv eller alvorleg skade på helsa bl<br />
nokon.<br />
§ 6. Opplysningar til barnevernteresta<br />
Alle som utfører teneste eller arbeid etter denne lova, ska i utføringa av arteidet vere rnerksame på forhold somkan føre til<br />
tiltak frå barneverntenesta.<br />
Utan hinder av teieplikta skal alle som utfører teneste eller arbeid etter denne lova av eiga li tak gi opplysningar<br />
barneverntenesta <strong>kommune</strong>n når det er grunn til å tru at eit barn blir mishandla i heimen eller det ligg føre andre former for alvorleg<br />
omsorgssvikt, jf barnevernloven § 4-10, § 4-11og § 4-12 Del same gjeld når eit barn har vist vedvarande alvorlege atferdsvanskar,<br />
jf. bamevernloven § 4-24.<br />
Barnevernloven § 6-4 andre ledd tredje og fjerde punktum gjeld blsvarande,<br />
§ 7. Politiattest<br />
Den som blir blsett eller får tildelt oppgåver som inneber kontakt med brukarar av eit knsesenter elier tilsvarande bu- og<br />
dagtilbod, skal leggje fram politiattest.<br />
Politiattesten skal vise om vedkommande er sikta, tiltalt, har vedteke førelegg eller er dømd for brot på straffeloven §§ 162,<br />
192, 193, 194, 195. 196, 197, 199, 200 andre ledd. 201, 201 a, 202, 204 a, 219, 224, 229 andre og tredje straffealtemativ, 231, 233,<br />
267 og 268.<br />
Brot på straffeloveng 192 til 197, 199, 200 andre ledd, 201 første ledd bokstav c, 201 a, 203, 204 a og 233 skal det opplysast<br />
om utan den tidsavgrensinga som følgjer av lov 11. juni 1971 nr. 52 om strafferegistrering § 6 første ledd nr 4-9. Brot på dei andre<br />
føresegnene som er nemnde ovanfor, skal det opplysast om i samsvar med lov 11. juni 1971 nr. 52 om strafferegistrering § 6.<br />
Attesten skal ikkje vere eldre enn tre rnånader.<br />
Departementet kan gt nærmare forskrift om krav til politiattest, medrekna retrungstnjer om oppbevanng av attestane<br />
§ 8. Internkontroll<br />
Kommunen skal føre internkontroll for å sikre at del verksemdene og tenestene som utgjer knsesentertilbodet, utfører<br />
oppgåvene sine i samsvar med krav fastsette i lov eller forskrift Kommunen må kunne gjere greie for korleis ein opptyller denne<br />
plikta.<br />
§ 9. Statleg tilsyn<br />
Fylkesrnannen skat føre tilsyn med at <strong>kommune</strong>n oppfyller pliktene pålagde etter g 2, 3, 4 og<br />
Reglane i <strong>kommune</strong>loven kap ttel 10 A gjeld for den tilsynsverksemda som er nemnd i første leddet.<br />
§ 10. Bruk av lova på Svalbard<br />
Kongen kan gi forskrifter om bruken av love på Svalbard og har høve til å fastsetjesærlege reglar der det blir teke ornsyn til<br />
forholda på staden.<br />
§ 11, lkraftsetjing og overgangsregler<br />
Lova blir sett i kraft frå den tid Kongen bestemmerl Departementet kan i forskrift gi nærrnare overgangsreglar.<br />
Frå 1lan 2010, etter res 4 sep2009 nr. 1154.<br />
§ 12, Endring i anna lovgjeving<br />
Med verknad frå kraftsetjinga av tova gjer ein denne endnnga i anna lovgjeving: - - -<br />
Dalabasen ssi oppaatert ,1 mal 2010<br />
mhtml:file://C:\Documents and Settings\Bruker\Skrivebord\UTVALGET for videre dr... 19.05.2010
Statsbudsjettet 2011 kap 840 post 60 Tilskudd til krisesenter<br />
Tildeling til <strong>kommune</strong>ne i Nord-Trøndelag ifig. "Grønt hefte"<br />
Utg.pkt for fordeling<br />
1702 Steinkjer<br />
1711 Meråker<br />
231 302<br />
4,5809<br />
0,6445<br />
Tildeling<br />
Grønt hefte<br />
Innbyggere Tilsk per innb<br />
per 01.01.2010 <strong>kommune</strong>ne<br />
1 059 582 21 080<br />
50,26<br />
149 083 2 471<br />
60,33<br />
1 027 271 21 375<br />
48,06<br />
145 017<br />
2 495<br />
58,12<br />
213 035<br />
3 528<br />
60,38<br />
893 574 18 580<br />
48,09<br />
711 628 14 222<br />
50.04<br />
58 921<br />
810<br />
72,74<br />
166 197<br />
2 914<br />
57,03<br />
112 936<br />
1 697<br />
66,55<br />
310 627<br />
5 879<br />
52,84<br />
140 638<br />
2 164<br />
64,99<br />
4 988 509 97 215<br />
648 674 12 795<br />
50,70<br />
105 112<br />
1 435<br />
73,25<br />
37 577<br />
495<br />
75,91<br />
70 061<br />
928<br />
75,50<br />
148 010<br />
2 361<br />
62,69<br />
93 036<br />
1 270<br />
73.26<br />
194 690<br />
3 577<br />
54,43<br />
49 841<br />
670<br />
74,39<br />
82 262<br />
1 104<br />
74,51<br />
224 296<br />
4 122<br />
54.41<br />
295 716<br />
4 990<br />
59,26<br />
41 941<br />
593<br />
70,73<br />
1 991 214 34 340<br />
6 979 724 131 555<br />
53,06<br />
Tilskudd til krisesenterdrift Ifig "Grønt hefte"
KRISESENTERET I<br />
NORD-TRONDELAG<br />
STYREMOTE<br />
Sak 2010/36 Videre drift av Krisesenteret<br />
Deres ref.:<br />
Våres ref.:<br />
Arkiv:<br />
Dato: 19.05.2010<br />
Dokumenter i saken:<br />
- Utredning "Krisesenteret i Nord-Trøndelag. Et tilbud til <strong>kommune</strong>ne" m/vedlegg<br />
Utvalget som fikk som mandat å vurdere framtida for krisesenteret i Nord-Trøndelag har<br />
utarbeidet et tilbud til <strong>kommune</strong>ne om videre drft av krisesenteret. 1 forbindelse med den sentrale<br />
satsinga på krisesentervirksomhet, har vertskomrnunen på vegne av krisesenteret sendt søknad til<br />
Barne-, ungsoms- og farniliedpartementet om midler til å utvide antall tilsatte til 2 stillinger på<br />
dagtid (utvidelse med 0,5 stilling) og 4 stillinger på ettermiddagstid (nye stillinger —<br />
miljøarbeidere). Søknaden, som gjelder for 2. halvår 2010 er på vel 1 million. Lønnsrnidler<br />
forutsettes videreført. Det er videre søkt om midler til sikring av selve huset (vel kr 80 000) og til<br />
kompetanseheving hos vakter og ansatte med kr 100 000.<br />
Søknadene er innvilget i sin helhet, med kr 1 196 167. Det innebærer at krisesenteret vil kunne gi<br />
et kvalitativt bcdre tilbud til brukerne, og ikke minst; bukernes barn.<br />
Budsjett for 2011 med utvidet tjenestetilbud medfører behov for tilskudd fra <strong>kommune</strong>ne<br />
tilsvarende kr 35,89 per innbygger dersom alle <strong>kommune</strong>ne i fylket fortsatt vil benytte<br />
eksisterende krisesenter.<br />
Ifølge <strong>kommune</strong>proposisjonen for 2011 utløser det nye krisesenteransvaret midler til <strong>kommune</strong>ne<br />
i Nord-Trøndelag tilsvarende kr 53,06 per innbygger.<br />
Forslag til vedtak:<br />
1. Krisesenteret tilbyr å fortsette å være <strong>kommune</strong>nes apparat til å etterkomme kravene<br />
krisesenterloven stiller til <strong>kommune</strong>ne når det gjelder tilbud til kvinner og barn som er<br />
utsatt for vold i nære relasjoner,<br />
2. For å videreføre og tilpasse driften til de nye krav som stilles, er Krisesenteret avhengig<br />
av en forutsigbar økonomi, og forutsetter at den enkelte <strong>kommune</strong> gir tilbakemelding om<br />
hvorvidt den ønsker å motta krisesenterets tilbud om tjenester for å etterkomme<br />
krisesenterlovens bestemmelser.<br />
3. Kommuner som eventuelt ønsker krisesenterets tjenester i en overgangsfase før de<br />
etablerer altemativt tilbud, bes melde fra om hvor lenge de ser for seg et samarbeid.<br />
4. Utredningen med vedlegg oversendes den oppnevnte rådmannsgruppa<br />
7651 Verdal Telefon: 74 07 77 10<br />
krverdal4onlinem0 orgor 971485469<br />
Postboks 47 Telefaks 74 07 75 99 glro: 4440 31 16219<br />
C: \Users \KS \Desktop \Sak 36 Saksframleggl)tredning.doc
VIKNA KOMMUNE<br />
Postadresse Telefon Telefaks<br />
Postboks 133, Sentrum 74 39 33 00 74 39 00 70<br />
7901 RØRVIK E-post: vikna@vikna.<strong>kommune</strong>.no<br />
Saksnr.: 2010/387-5<br />
Arkiv: G00<br />
SAKSFRAMLEGG<br />
Dato: 29.09.2010<br />
Saksbehandler/Tlf: Roger Andersen / 74 39 33 13<br />
Utvalgssaksnr Utvalg Møtedato<br />
131/10 Formannskap 19.10.2010<br />
Helhetlige helsetjenester - Felles ansvar. En felles strategi for samhandling<br />
mellom <strong>kommune</strong>ne i Nord-Trøndelag og Helse Nord-Trøndelag.<br />
Vedlagte dokumenter:<br />
1 Brev fra Samarbeidsutvalget.<br />
2 Felles strategi for samhandling mellom <strong>kommune</strong>ne i N-T og HNT juni 2010.<br />
3 Møteprotokoll samarbeidsutvalget 100610.<br />
4 Møteprotokoll fra styre<strong>møte</strong> 1706 2010.<br />
5 Samhandlingsstrategi.<br />
6 Brev fra samarbeidsutvalget.<br />
Dokumenter ikke vedlagt:<br />
- Ingen.<br />
RÅDMANNENS FORSLAG TIL VEDTAK:<br />
<strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> slutter seg til felles strategi for samhandling mellom <strong>kommune</strong>ne i<br />
Nord-Trøndelag og Helse Nord-Trøndelag HF slik det framgår av vedlagte<br />
dokument ”Helhetlige helsetjenester – felles ansvar” datert 10. juni 2010.
SAKSGRUNNLAG<br />
1 Brev fra Samarbeidsutvalget.<br />
2 Felles strategi for samhandling mellom <strong>kommune</strong>ne i N-T og HNT juni 2010.<br />
3 Møteprotokoll samarbeidsutvalget 100610.<br />
4 Møteprotokoll fra styre<strong>møte</strong> 1706 2010.<br />
SAKSOPPLYSNINGER<br />
Bakgrunn<br />
Samarbeidsutvalget mellom KS i Nord-Trøndelag og Helse Nord-Trøndelag behandlet og vedtok<br />
en felles strategi for samhandling mellom <strong>kommune</strong>ne i Nord-Trøndelag og Helseforetak Nord-<br />
Trøndelag 10. juni 2010.<br />
Strategiplanen er utarbeidet av fagpersonell fra <strong>kommune</strong>ne og Helseforetaket. Planen er<br />
forankret gjennom fagnettverk for helse og omsorgsledere og brukerutvalg i Nord-Trøndelag.<br />
Dette er en overordnet strategisk plan og de fleste tiltak gjelder dannelse av nettverk og<br />
samarbeidsordninger som kommer som en konsekvens av den vedtatte samhandlingsreformen.<br />
Målsettingen for samhandlingen er at en felles strategi mellom <strong>kommune</strong>ne og helseforetaket<br />
skal bidra til:<br />
- at brukerne opplever en likeverdig, helhetlig og forutsigbar tjeneste.<br />
- At oppgavedelingen mellom tjenesteyterne innrettes ut fra målsettingen om en mer<br />
effektiv (samfunnsøkonomisk) utnyttelse av disponible ressurser.<br />
- At effekten av styrket samhandling er målbar og blir evaluert.<br />
Helse Nord-Trøndelag behandlet saken i styre<strong>møte</strong> 17. juni 2010 og er positive til strategiplanen.<br />
RÅDMANNENS VURDERING<br />
Gjennomføring av Samhandlingsreformen (St.meld.nr 47) krever omfattende koordinering og<br />
samhandling mellom <strong>kommune</strong>ne og helseforetak. Det er positivt at vi får en overordnet struktur<br />
på samhandling i Nord-Trøndelag, samt struktur på samarbeidsnettverket i fylket. Vedtatt<br />
samhandlingsprosjekt i Ytre Namdal og Bindal er i startfasen og prosjektet vil dra nytte av at en<br />
felles strategi for samhandling mellom <strong>kommune</strong>ne i Nord-Trøndelag og Helse Nord-Trøndelag<br />
HF er på plass. Samhandlingsprosjektet i Ytre Namdal startet opp i september 2010 og skal være<br />
avsluttet innen 31.12.2011. Prosjektleder er Roger N. Pedersen.<br />
KONKLUSJON/TILRÅDING<br />
Som forslag til vedtak.<br />
Rørvik, 04.10.2010<br />
Roy H. Ottesen<br />
rådmann<br />
2
Helhetlige helsetjenester<br />
– felles ansvar<br />
En felles strategi for samhandling mellom<br />
<strong>kommune</strong>ne i Nord-Trøndelag og<br />
Helse Nord-Trøndelag HF<br />
Helse Nord-Trøndelag<br />
- på lag med deg for din helse<br />
Utarbeidet i regi av Samarbeidsutvalget 10. juni 2010<br />
1
Innholdsfortegnelse<br />
1 Innledning ......................................................................................................................3<br />
2 Behovet for bedre samhandling..................................................................................4<br />
2.1 Samhandlingsreformen................................................................................................ 4<br />
2.2 Sykeheimer - Lokalmedisinske sentra........................................................................... 4<br />
3 Helhetlig planlegging ....................................................................................................6<br />
4 Overordnet målsetting for samhandlingen ...............................................................7<br />
5 Strategier og målområder.............................................................................................8<br />
5.1 Arkitektur for samhandling.......................................................................................... 8<br />
5.1.1 Basisavtale for samhandling mellom <strong>kommune</strong>ne og helseforetaket i Nord-Trøndelag................. 8<br />
5.1.2 Samarbeidsutvalget mellom <strong>kommune</strong>ne og helseforetaket i Nord-Trøndelag ............................ 8<br />
5.1.3 ”Kommuneregioner” ..................................................................................................... 9<br />
5.1.4 Andre samarbeidsfora mellom <strong>kommune</strong>r og helseforetak..................................................... 9<br />
5.1.5 Brukermedvirkning.................................................................................................... 10<br />
5.2 Kommunikasjon i samhandlingsstrategien ................................................................. 10<br />
5.3 Helsefremmende og forebyggende strategier. Læring og mestring ............................. 11<br />
5.4 Forsknings- og fagutviklingsstrategier........................................................................ 11<br />
5.5 Standardisering av pasientforløp................................................................................ 12<br />
5.6 Oppgavedeling som strategi....................................................................................... 12<br />
5.7 Dokumentasjon og utvikling av felles styringsindikatorer .......................................... 13<br />
5.8 Rekrutterings- og kompetansefremmende strategier .................................................. 13<br />
5.9 Elektroniske samhandlingsstrategier .......................................................................... 14<br />
5.10 Økonomiske stimuleringsordninger........................................................................... 14<br />
6 Handlingsplan............................................................................................................. 15<br />
6.1 Tiltak i 2010............................................................................................................... 15<br />
6.2 Tiltak i 2011............................................................................................................... 17<br />
6.3 Tiltak i 2012............................................................................................................... 19<br />
7 Avslutning ................................................................................................................... 20<br />
2
1 Innledning<br />
En av hovedutfordringene i norsk helsevesen er fragmenteringen av tjenestene. Mangelfull<br />
helhetstenkning og koordinering er en viktig årsak til pasientopplevd og systemmessig<br />
kvalitetssvikt, dårlig ressursutnyttelse og et svekket omdømme.<br />
”Dårlig samhandling kan og må beskrives som et organisatorisk og systemmessig problem. Men først og fremst må<br />
vi forstå at dette er et problem som gir unødig lidelse og problemer for pasient/bruker og pårørende” (HOD notat<br />
nr. 1, 2008:1).<br />
Tiltak som kan styrke samhandlingen i helsevesenet innebærer et gevinstpotensial både for den<br />
enkelte bruker og for samfunnet som helhet. Slike tiltak gjør oss i stand til bedre å løse<br />
helsevesenets oppgaver, både i nåtid og framtid.<br />
Dersom helsetjenestene skal utvikles i en sammenhengende kjede, må sykehus og <strong>kommune</strong>r<br />
samarbeide med grunnlag i felles virkelighetsforståelse, felles mål og virkemidler.<br />
Samarbeidsutvalget mellom <strong>kommune</strong>ne i Nord-Trøndelag og Helse Nord-Trøndelag HF (HNT<br />
HF) behandlet i sitt <strong>møte</strong> 1/3-2010 ”Innspill til modell for organisering av samhandling og videre arbeid<br />
med fremtidige strategier”. Dette danner grunnlag for å utvikle en felles samhandlingsstrategi gjennom<br />
en prosess som munner ut i en handlingsplan innen 1.juni 2010.<br />
Samarbeidsutvalget gjorde 1/3-2010 følgende vedtak:<br />
”Samarbeidsutvalget tar forslag til videre opplegg for framtidige strategier for samarbeidsutvalget til etterretning og<br />
oppnevner Samarbeidsutvalget som styringsgruppe for arbeidet. Det oppnevnes to medlemmer fra <strong>kommune</strong>ne til<br />
strategigruppen og to fra Helse Nord-Trøndelag HF. Kari Bratland Totsås vil være leder for strategigruppa. Det<br />
utnevnes egen sekretær for strategiutvalget”.<br />
Strategigruppa har bestått av følgende medlemmer:<br />
Samhandlingssjef Kari Bratland Totsås, HNT HF. (Leder)<br />
Kommunalsjef velferd Tone Haugan, Verdal <strong>kommune</strong>.<br />
Pleie- og omsorgsleder Håkon Kolstrøm, Grong <strong>kommune</strong>.<br />
Helsefaglig rådgiver Dagfinn Thorsvik, HNT HF.<br />
Avdelingsleder Bernt Harald Opdal, psykiatrisk klinikk, HNT HF.<br />
Helsefaglig rådgiver Øyvind Stenvik, HNT HF. (Sekretær)<br />
3
2 Behovet for bedre samhandling<br />
2.1 Samhandlingsreformen<br />
Etter forberedende arbeid med Samhandlingsreformen (Stortingsmelding nr.47 2008-2009) ble<br />
innstillingen fra Stortingets helse- og omsorgskomite behandlet i Stortinget 27/4-2010. Innledningsvis i<br />
denne innstillingen er det pekt på de store utfordringene helsetjenestene står overfor:<br />
• Behovet for sterkere koordinering av tjenestene<br />
• Utilstrekkelig innsats for å begrense og forebygge sykdom<br />
• Den demografiske utvikling og endring i sykdomsbildet som vil kunne true samfunnets<br />
økonomiske bæreevne<br />
I et sammendrag av Stortingsmelding nr. 47 skisseres deretter innsatsområdene og tiltakene i<br />
forhold til<br />
• Ny framtidig <strong>kommune</strong>rolle<br />
• Styrking av forebyggingsarbeidet<br />
• Spesialisthelsetjenestens organisering og oppgaver<br />
• Krav til ledelse og organisering<br />
• Frivillige organisasjoners rolle<br />
• Pasientrolle og pasientforløp<br />
• Bedre legetjenester i <strong>kommune</strong>ne<br />
• Kompetent helsepersonell<br />
• Etablering av økonomiske insentiver<br />
I komiteens merknader til innstillingen er det tatt utgangspunkt i målsettingen om å redusere<br />
sosiale helseforskjeller og sikre likeverdige tjenester uavhengig av diagnose, bosted, personlig<br />
økonomi, kjønn, etnisk bakgrunn og den enkeltes livssituasjon. Det er vist til at disse<br />
målsettingene kan nåes gjennom<br />
• Styrking av <strong>kommune</strong>helsetjenesten<br />
• Økt satsing på folkehelsearbeid<br />
• Etablering av lokalmedisinske sentra<br />
• Utvikling av lokalsykehusenes rolle i spesialisthelsetjenesten<br />
2.2 Sykeheimer - Lokalmedisinske sentra<br />
De hjemmebaserte og institusjonsbaserte tjenestene i <strong>kommune</strong>ne er, og vil i enda sterkere grad i<br />
årene som kommer, være kjernefunksjoner i den kommunale helsetjenesten. Det har vært rettet<br />
mye oppmerksomhet mot sykeheimenes funksjoner. Det er viktig å påpeke at disse i stor grad<br />
avhenger av:<br />
• velfungerende hjemmebaserte tjenester<br />
• tydelig fokus på identifisering av risikogrupper og forebyggende strategier<br />
• klare målsettinger for hvilke tjenester sykeheimene skal kunne yte<br />
• personellressurser og kompetanse som står i forhold til disse målsettingene<br />
4
Med grunnlag i Stortingsmelding 47 er det ikke uten videre mulig å tegne et ensartet bilde av<br />
hvordan de kommunale institusjonene skal utvikles for å <strong>møte</strong> utfordringene. ”Det synes klart at<br />
målsettingene for samhandlingsreformen vil innebære behov for en faglig og ressursmessig styrking av sykeheimer for<br />
å kunne overta noen av de funksjonene sykehusene har i nå-situasjonen.”<br />
Det er allerede rundt omkring i vårt land etablert distriktsmedisinske sentre (DMS). Slike<br />
sentre inneholder ulike typer tjenester, bl.a.;”intermediære sengeplasser”,<br />
spesialistpoliklinikker, dialyseenheter o.s.v. Begrepet ”intermediære” behandlingstilbud blir i nåsituasjonen<br />
”..definert som spesialisttjenester i overgangsfasen mellom sykehus og <strong>kommune</strong>”, og gjelder<br />
pasienter som er ferdig utredet i sykehus og kan gjennomføre behandlingen med en lavere<br />
ressursinnsats i et DMS. Slike institusjonsplasser blir dermed en ”mellomstasjon” mellom<br />
nivåene, hvor målgruppen er pasienter ”på veg ut fra sykehus”.<br />
I planleggingen og gjennomføringen av Samhandlingsreformen vil det også være behov for å gi<br />
tjenester til pasienter som på kort varsel har behov for observasjon, funksjonsvurdering, enklere<br />
diagnostikk, behandling og rehabilitering, og som ofte i dagens praksis innlegges i sykehus som<br />
øyeblikkelig hjelp, - pasienter som er ”på veg inn til sykehus”. I hovedsak gjelder dette<br />
risikoutsatte pasienter med en eller flere kroniske sykdommer, pasienter som i den kommunale<br />
legevakttjenesten eller i de hjemmebaserte tjenestene har behov for tettere oppfølging enn hva<br />
det vil være mulig å yte i pasientens bolig.<br />
De distriktspsykiatriske sentre (DPS) skal gi et allmennpsykiatrisk behandlingstilbud nært<br />
brukeren og i nært samarbeid med <strong>kommune</strong>ne. I følge Stortingsmelding 25 (1997-98) skal<br />
DPS i vareta følgende funksjoner: Poliklinisk behandling, dagbehandling, korttids<br />
døgnbehandling, langtidsbehandling og psykososial rehabilitering samt rådgiving og veiledning<br />
overfor kommunale tjenester.<br />
I tillegg til DMS og DPS har vi også rehabiliteringssentre, som gir et tilbud om<br />
rehabilitering/opptrening til brukere som har behov etter en somatisk sykdom eller skade.<br />
Forutsetninger for at <strong>kommune</strong>ne skal kunne ivareta de pasientgruppene som i det foregående er<br />
beskrevet å være ”på veg inn” eller ”på veg ut”, vil bl.a. være:<br />
• flere ansatte og høyere kompetanse i sykeheimene<br />
• god tilgang til legetjeneste gjennom hele døgnet<br />
• en organisering som sikrer dialog mellom den lokale legetjenesten og<br />
spesialisthelsetjenesten<br />
• løpende samhandling mellom en slik enhet og <strong>kommune</strong>ns øvrige tjenester<br />
Fra tidligere er begrepet ”forsterket sykeheim” benyttet om slike kommunale institusjoner.<br />
Stortingsmelding nr. 47 lanserer begrepet ”lokalmedisinske sentra” som en alternativ<br />
betegnelse på disse institusjonene. Det er innlysende at organiseringen av slike sentre i mange<br />
tilfelle vil forutsette et planmessig samarbeid mellom to eller flere <strong>kommune</strong>r for å sikre<br />
grunnlaget for stabil og effektiv drift. ”Gjennomføringen av samhandlingsreformen må ha som resultat at<br />
denne funksjonen blir en del av den ordinære kommunale helsetjenesten.”<br />
I oppfølgingen og gjennomføringen av Stortingsmelding 47 vil det i denne sammenheng bli en<br />
utfordring for <strong>kommune</strong>ne å finne fram til en riktig avveining mellom oppgaver som bør og skal løses i<br />
den enkelte <strong>kommune</strong>, i forhold til oppgaver som best kan løses gjennom interkommunale forpliktende avtaler.<br />
5
Det vil også bli en utfordring å utarbeide klare effektmål og synliggjøre resultater som en del av<br />
grunnlaget for en omfordeling av ressurser mellom helseforetak og <strong>kommune</strong>r.<br />
Velfungerende ”lokalmedisinske sentra” vil i forbindelse med reformen som omfatter<br />
organiseringen av <strong>kommune</strong>helsetjenesten og oppgavedelingen i forhold til<br />
spesialisthelsetjenesten være en viktig forutsetning for å oppfylle de overordnete målsettingene.<br />
Funksjonen kan oppsummeres slik:<br />
• en ny sentral del av den offentlige helsetjenesten<br />
• kommunale institusjoner med flere tjenester som er tilpasset lokale forhold<br />
• institusjoner som utfordrer tradisjonell tenkning om profesjonenes arbeidsområder og<br />
ansvarsdelingen mellom tjenestenivåene<br />
• institusjoner med lavterskeltilbud til befolkningen<br />
• kompetanse- og ressurssentre for pasienter, pårørende, helsepersonell,<br />
brukerorganisasjoner, frivillige organisasjoner m.m.<br />
I utformingen av en felles strategi for <strong>kommune</strong>ne og helseforetaket i Nord-Trøndelag vil det<br />
være nødvendig å bygge på hovedtrekkene i den nasjonale strategien. Det vises til etterfølgende<br />
strategier, målområder og tiltak.<br />
3 Helhetlig planlegging<br />
For alle aktiviteter som utløses i den videre oppfølging av strategidokumentet, skal følgende<br />
kontrollpunkter være gjennomdrøftet og besvart før oppstart:<br />
• målsetting<br />
• tiltak<br />
• ansvar/organisering<br />
• start/slutt<br />
• kommunikasjon<br />
• ressursbehov/kostnader<br />
• effektmål<br />
• evaluering<br />
• rapportering<br />
Å operasjonalisere vil si:<br />
• Å beskrive hva som skal prioriteres, styres og koordineres innenfor et definert tidsrom.<br />
Dette kan eksempelvis skje gjennom en plan som omfatter deler av året, eller evt. hele<br />
året.<br />
• Å beslutte hvilke instanser som iverksetter og gjennomfører tiltak innenfor definerte<br />
rammer.<br />
• Å sørge for at de innsatsområder og tiltak som settes i fokus, blir fulgt opp gjennom<br />
egnet måling, evaluering og rapportering.<br />
• Å sørge for at det ved slutten av året, eller ved prosjektslutt blir utarbeidet en rapport som<br />
oppsummerer aktiviteter og resultatene ved den virksomheten som er utløst. Rapporten<br />
vedlegges aktuell statistikk som viser den enkelte <strong>kommune</strong>s bruk av<br />
spesialisthelsetjenester.<br />
6
• Å sørge for at viktige resultater og erfaringer blir gjort kjent for samarbeidsinstanser,<br />
brukergrupper og allmennheten gjennom de mediestrategier man har vedtatt å anvende.<br />
Årsrapporten danner grunnlag for en evaluering og gir noe av grunnlaget for neste års plan.<br />
4 Overordnet målsetting for samhandlingen<br />
Mellom <strong>kommune</strong>ne og helseforetaket skal en felles strategi og strukturerte samarbeidsformer<br />
bidra til:<br />
• At brukerne opplever en likeverdig, helhetlig og forutsigbar tjeneste med god kvalitet på<br />
bruker-, system- og fagnivå.<br />
• At oppgavedelingen mellom tjenesteyterne innrettes ut fra målsettingen om en mer<br />
effektiv (samfunnsøkonomisk) utnyttelse av disponible ressurser.<br />
• At effekten av styrket samhandling er målbar og blir evaluert.<br />
Pasientbehandlingen i makroperspektiv<br />
Redusert<br />
egenmestring/<br />
bekymring<br />
1.<br />
1.<br />
linjetjeneste<br />
linjetjeneste<br />
Pasientens<br />
Pasientens<br />
egenomsorg<br />
egenomsorg<br />
Hvilken verdi skal vi skape for<br />
pasienten?<br />
Gjenvunnet<br />
egenmestring/<br />
redusert<br />
bekymring<br />
•Hva er verdifullt for pasienten?<br />
•Hvordan bidrar helsetjenesten til å<br />
skaper disse verdiene?<br />
2.<br />
2.<br />
linjetjeneste<br />
linjetjeneste<br />
7
5 Strategier og målområder<br />
5.1 Arkitektur for samhandling<br />
Med ”arkitektur” menes fastlagte organisatoriske samarbeidsstrukturer som sikrer at<br />
virksomheten utøves i et oversiktlig faglig og administrativt nettverk. Innenfor dette nettverket<br />
skal samarbeidet være forankret i de strategier som til en hver tid gjelder og de oppgaver/tiltak<br />
som blir prioritert.<br />
5.1.1 Basisavtale for samhandling mellom <strong>kommune</strong>ne og helseforetaket i Nord-<br />
Trøndelag<br />
Målsetting<br />
Gjennom skriftlige avtaler mellom likeverdige parter skal det utvikles en samhandlingskultur som<br />
fører til at brukere får helhetlige og forutsigbare tjenester. Diagnostikk, øvrig kartlegging,<br />
behandling, habilitering/rehabilitering, pleie og omsorg skal gjennomføres slik at enkelttiltak<br />
forberedes og iverksettes i et samarbeid mellom bruker, pårørende, primærhelsetjenesten og<br />
spesialisthelsetjenesten i en sammenhengende tiltakskjede.<br />
Tiltak<br />
Basisavtalen justeres, og gies utvidet gyldighet til 31/12-2011 2010<br />
Det iverksettes et arbeid med en mer omfattende revisjon av Basisavtalen sett i lys<br />
av samhandlingsreformens videre konkretiseringer<br />
2011<br />
5.1.2 Samarbeidsutvalget mellom <strong>kommune</strong>ne og helseforetaket i Nord-Trøndelag<br />
Samarbeidsutvalget består av representanter fra Helse Nord-Trøndelag HF, representanter fra <strong>kommune</strong>ne i Nord-<br />
Trøndelag oppnevnt av KS, representant fra rehabiliteringsinstitusjonene samt at representant fra Fylkesmannen i<br />
Nord-Trøndelag har <strong>møte</strong>rett. Nåværende Samarbeidsutvalg er valgt for perioden 01.01.2010 til 31.12.2012.<br />
Målsetting<br />
Gjennom formalisert samarbeid mellom aktørene i helsetjenesten skal det sikres god dialog og<br />
erfaringsutveksling, som et grunnlag for at pasientene får en mer helhetlig tjeneste, og et felles<br />
eierskap til tjenestene. Samarbeidsutvalget skal være avtalemessig forankret i Basisavtale for<br />
samhandling mellom nivåene og utøver sin virksomhet med grunnlag i de omforente overordnete<br />
strategiske målene.<br />
Tiltak<br />
Årsplan for 2010 fastlegges med grunnlag i Strategiplan 2010<br />
Årsplan for 2011 utarbeides 2010<br />
Årsrapport for 2010 2011<br />
Samarbeidsutvalget har minimum 6 <strong>møte</strong>r i året 2011<br />
Gjennomgang av felles styringsindikatorer 2 ganger årlig 2011<br />
År<br />
År<br />
8
5.1.3 ”Kommuneregioner”<br />
Det er 24 <strong>kommune</strong>r i Nord-Trøndelag. I tillegg har HNT HF ansvar for å tilby spesialisthelsetjenester (helt eller<br />
delvis) til 5 <strong>kommune</strong>r i Sør-Trøndelag og 1 <strong>kommune</strong> i Nordland.<br />
Målsetting<br />
Som ledd i overordnete mål kan det være formålstjenlig å legge <strong>kommune</strong>nes<br />
samhandlingsaktivitet til regionale strukturer. Det forutsettes at det arbeides videre med å få<br />
hensiktsmessig struktur og størrelse på samarbeidende <strong>kommune</strong>områder i Nord-Trøndelag.<br />
Hensikten med etablering av ”<strong>kommune</strong>regioner” kan bl.a. være å:<br />
Tiltak<br />
• Identifisere felles oppgaver<br />
• Utvikle hensiktsmessige strategier for å løse slike oppgaver<br />
• Organisere og gjennomføre de tiltak oppgavene krever<br />
• Ivareta representasjon overfor andre samarbeidsinstanser<br />
Kommunenes tilhørighet til ”<strong>kommune</strong>regioner” avklares 2010<br />
”Kommuneregionene” etablerer en samhandlingskoordinator 2011<br />
Selv om det fastlegges en ordning som beskriver <strong>kommune</strong>nes regionvise tilhørighet, vil det i enkelte sammenhenger<br />
sannsynligvis være behov for at noen <strong>kommune</strong>r eller <strong>kommune</strong>regioner også innretter et samarbeid ut over<br />
regiongrensene. Eksempler på dette er Namdals<strong>kommune</strong>r som samarbeider om legevakt og en felles<br />
rehabiliteringsinstitusjon på Høylandet. Leksvik <strong>kommune</strong> som vurderer samarbeidsordninger mot andre <strong>kommune</strong>r<br />
på Fosenhalvøya gjennom Fosen DMS. Stjørdal <strong>kommune</strong> som samarbeider med <strong>kommune</strong>r i Sør-Trøndelag og St.<br />
Olavs Hospital.<br />
5.1.4 Andre samarbeidsfora mellom <strong>kommune</strong>r og helseforetak<br />
Målsetting<br />
Kunnskap om aktiviteter på ulike samarbeidsarenaer skal gi mulighet for koordinering av<br />
oppgaver og ressurser, og erfaringsutveksling.<br />
Dette omfatter andre arenaer hvor representanter for KS og helseforetaket i Nord-Trøndelag er deltakere,<br />
eksempelvis faglige og administrative samarbeidsarenaer mellom <strong>kommune</strong>ne, <strong>kommune</strong>regioner og aktører i<br />
helseforetaket, fellesarenaer på fylkesnivå, regionale fora. Det finnes en rekke slike fora. I tiltakslisten er det satt<br />
fokus på hvilke fora som er et grunnlag for å sikre en god ”samhandlingsarkitektur”.<br />
Tiltak<br />
Årlig Samarbeidskonferanse mellom <strong>kommune</strong>ne/KS, HNT HF og rehab.inst. Etablert<br />
Medisinskfaglig forum for Namdalsregionen 2010<br />
Medisinskfaglig forum for Innherredsregionen 2010<br />
Etablering av en ordning med klinikkvise koordinatorer for samhandling 2010<br />
Faste <strong>møte</strong>r mellom hver ”<strong>kommune</strong>region” og HNT HF med fokus på aktuelle<br />
saker<br />
2011<br />
Faste <strong>møte</strong>r mellom samhandlingsenheten i HNT HF og 2011<br />
År<br />
År<br />
9
samhandlingskoordinator for den enkelte ”<strong>kommune</strong>region”<br />
5.1.5 Brukermedvirkning<br />
Målsetting<br />
Brukermedvirkning skal være en integrert del av samhandlingsstrategien for å sikre at så<br />
vel den enkelte bruker som brukergrupper får sine interesser ivaretatt i planlegging og<br />
gjennomføring.<br />
Tiltak<br />
Brukerutvalget i Helse Nord-Trøndelag blir tillagt oppgaven som referansegruppe 2010<br />
i utviklingen av en felles samhandlingsstrategi<br />
Brukerutvalget oppnevner en fast representant til Samarbeidsutvalget 2010<br />
Brukerorganisasjonene skal være representert i alle utredningsoppgaver og<br />
2010<br />
samhandlingsprosjekter som berører brukernes interesser<br />
5.2 Kommunikasjon i samhandlingsstrategien<br />
Målsetting<br />
Styrket tillit til helsetjenestene gjennom aktiv og målrettet kommunikasjon mellom helseaktørene,<br />
og mellom helsetjenesten og befolkningen. I tillegg til god kommunikasjon og samhandling<br />
mellom <strong>kommune</strong>ne og helseforetaket, er det viktig at det utvikles god intern kommunikasjon og<br />
samhandling mellom ulike aktører internt i den enkelte <strong>kommune</strong> og internt i helseforetaket.<br />
Samhandlingen mellom partene i helsetjenesten skal være preget av åpenhet og respekt. Prosesser<br />
og tiltak innenfor samhandlingsfeltet skal preges av åpenhet og tigjengelighet.<br />
Tiltak<br />
Kommunikasjonslinjer styrkes i alle ledd 2010<br />
Det skal opprettes et eget nettsted for samhandling 2011<br />
Samhandlingen mellom partene i helsetjenesten skal være preget av åpenhet og respekt<br />
• Strategier og handlinger som påvirker andre i helsetjenesten skal aktivt kommuniseres til disse<br />
• Informasjonen gjøres så langt som mulig, tilgjengelig på web<br />
• Samarbeidsinstanser (organisasjoner og personer) skal omtales med respekt<br />
• De ulike delene av helsetjenesten må tilstrebe å opptre Samordnet<br />
Prosesser og tiltak innenfor samhandlingsfeltet skal preges av åpenhet og tilgjengelighet<br />
• Saklister, protokoller, deltakeroversikt og andre beskrivelser av ulike <strong>møte</strong>arenaer skal gjøres tilgjengelig for<br />
innsyn via internett<br />
• Samarbeidsutvalget og underliggende utvalg/arbeidsgrupper skal aktivt søke medieeksponering av egen<br />
virksomhet og konkrete forbedringer som iverksettes<br />
Kommunikasjonslinjer styrkes i alle ledd<br />
• Gjennom opprettelse av administrative og faglige arenaer under Samarbeidsutvalget<br />
• mellom tjenesteyterne og brukerne (involvering av allmennheten, brukergrupper, Brukerutvalget) (kfr. punkt<br />
5.1.5)<br />
• mellom helseaktørene (kfr. punkt 5.1.4)<br />
År<br />
År<br />
10
• overfor befolkningen gjennom en åpen, tilgjengelig og aktiv informasjon<br />
5.3 Helsefremmende og forebyggende strategier. Læring og mestring<br />
Målsetting<br />
En av spesialisthelsetjenestens fire hovedoppgaver er opplæring av pasienter og pårørende.<br />
Spesialisthelsetjenesten skal også fremme folkehelse og motvirke sykdom. Disse oppgavene må<br />
løses i samarbeid mellom <strong>kommune</strong>ne og spesialisthelsetjenesten, og det er viktig at<br />
rollefordelingen mellom <strong>kommune</strong>n og helseforetakene blir avklart.<br />
Helsefremmende arbeid er befolkningsrettet og angår de fleste samfunnssektorer i tillegg til helsetjenesten.<br />
Kommunene og spesialisthelsetjenesten må samarbeide for å identifisere befolkningsgrupper, vurdere og iverksette<br />
tiltak.<br />
Forebyggende helsearbeid er individrettet og skal hindre at sykdom oppstår, - at sykdom forverrer seg, eller at<br />
sykdom gir komplikasjoner. Forebyggende helsearbeid er helsetjenestens oppgave, og må løses i et samarbeid mellom<br />
bruker, <strong>kommune</strong>helsetjeneste og spesialisthelsetjeneste.<br />
Primærforebygging har som mål å oppnå god helseatferd, være frisk og unngå sykdom og skade. Eksempler er<br />
helsestasjons- og skolehelsetjenesten, vaksinering, ulykkesforebygging, helseopplysning, lavterskeltilbud rettet mot<br />
risikogrupper.<br />
Sekundærforebygging har som mål å forebygge tilbakefall og holde seg frisk. Eksempler er medisinering, aktivisering,<br />
røykeavvenning, kostholdsveiledning.<br />
Tertiærforebygging har som mål å lære å leve med problemet, men hindre at det blir verre. Eksempler er å klare<br />
dagliglivets gjøremål, trene opp funksjonsevne, læring og mestring (rehabilitering)<br />
Tiltak<br />
Nettverk for helsefremmende og forebyggende arbeid. Årlig<br />
samarbeidskonferanse for helsefremmende og forebyggende arbeid<br />
Etablert<br />
Ambulante team/poliklinikker for geriatri/demens/alderspsykiatri 2011<br />
Rådgivning ved livsstilssykdommer 2011<br />
Utvikling av tilbud innen læring og mestring i kommunal regi med faglig støtte fra<br />
helseforetaket og brukerorganisasjonene/likemannsarbeidet<br />
2011<br />
Etablering og koordinering av ambulante team i <strong>kommune</strong>r og helseforetak 2012<br />
5.4 Forsknings- og fagutviklingsstrategier<br />
Målsetting<br />
Forsknings- og utviklingsarbeid skal gjennomføres innenfor tjenesteområder som er sentrale på<br />
samhandlingsfeltet, for å øke kunnskapen om hvordan tjenestene faktisk virker - og for å<br />
dokumentere effekter av de tiltak som blir iverksatt<br />
Det må etterstrebes større samordning av forsknings- og fagutviklingsressurser i Nord-Trøndelag. Det er i dag flere<br />
miljøer med ulike fortrinn og kvaliteter (NTNU, HiNT, HUNT, Omsorgsforskningssenteret, NAPHA m.m.). Disse<br />
bør kunne forene og utnytte ressurser mer målrettet. Helsetjenesten i Nord-Trøndelag må ha en tydeligere rolle på<br />
etterspørselssiden når det gjelder samarbeid med disse miljøene.<br />
År<br />
11
Undervisningssykehjemmenes og undervisningshjemmetjenestens rolle? Her er det arbeid på gang med å utvikle<br />
konseptene, og det vil relativt snart bli tydeliggjort hvilke funksjoner som blir tillagt disse tjenestene. Dette vil også<br />
omfatte nye og mer hensiktsmessige betegnelser. Eksempelvis er det foreslått å benevne disse tjenestene som<br />
Utviklingssentre for omsorgstjenester i <strong>kommune</strong>ne.<br />
Tiltak<br />
Utvelgelse og kartlegging av pasientforløp og organisatoriske utfordringer for<br />
prioriterte pasientgrupper<br />
2010<br />
Undervisningssykehjemmets og undervisningshjemmetjenestens rolle må<br />
tydeliggjøres og utvikles<br />
2011<br />
Samarbeid med forskningsmiljøene om forsknings- og utviklingsoppgaver 2011<br />
”Kommunediagnose” - Epidemiologisk kartlegging gjennom bruk av HUNT-data 2012<br />
5.5 Standardisering av pasientforløp<br />
Målsetting<br />
Standardisering av pasientforløp (faglig og organisatorisk) skal utvikles innenfor relevante<br />
tjenesteområder, slik at overordnete målsettinger i helsetjenesten blir oppfylt og<br />
nødvendig/hensiktsmessig koordinering ivaretatt<br />
• pasientenes rett til forsvarlige, forutsigbare, kvalitetsmessig gode og likeverdige tjenester<br />
blir sikret<br />
• kravet til effektiv samlet ressursutnyttelse blir hensyntatt<br />
• organisering av tjenestetilbud ut fra BEON-prinsippet er førende<br />
Tiltak<br />
Utvikling av samhandlingsmodeller i forhold til alvorlig psykisk syke personer<br />
som har behov for koordinerte tjenester<br />
Utvikling av en minstestandard for sykeheimstjenester, herunder organisatoriske<br />
løsninger for lokalmedisinske sentre<br />
Pasienter med særlige behov for koordinerte helsetjenester får oppnevnt en<br />
pasientkoordinator som kontaktpunkt i tjenestene<br />
Logistiskkforbedring med fokus på tydeligere oppgavedeling mellom nivåene,<br />
redusert variasjon i tilgangen til kompetanse og kapasitet i tjenestene<br />
5.6 Oppgavedeling som strategi<br />
Målsetting<br />
I omtalen av en ny framtidig <strong>kommune</strong>rolle legger helse- og omsorgskomiteen i Stortinget vekt<br />
på en overføring av oppgaver fra spesialisthelsetjenesten til <strong>kommune</strong>ne og en klarere fordeling<br />
av ansvar og oppgaver mellom nivåene. Ansvarsfordelingen må fastlegges gjennom<br />
konkretisering av oppgaver. Det skal derfor innføres et forpliktende avtalesystem mellom<br />
<strong>kommune</strong>r og samarbeidende helseforetak om oppgavedeling og samarbeid. Slike avtaler må<br />
omhandle prosesser og kriterier knyttet til overføring mellom nivåene både ved innleggelse i, og<br />
År<br />
År<br />
2010<br />
2011<br />
2011<br />
2012<br />
12
utskrivning fra sykehus. Aktuelle oppgaver ut over dagens portefølje forutsetter at<br />
spesialisthelsetjenesten bidrar med kompetansebygging/kompetanseutvikling for de<br />
<strong>kommune</strong>ne/enhetene som har behov for det, og at økonomi følger oppgaver som er klart<br />
definerte.<br />
Komiteens flertall mener at lokalmedisinske sentre skal eies og drives av <strong>kommune</strong>ne, selv<br />
om det i slike sentre også skal kunne tilbys spesialisthelsetjenester. Komiteen mener også at<br />
fastleger må få en større innflytelse på inntaksprosedyrene i sykehjem og oppfølging etter<br />
innleggelse. Det betinger godt forarbeid før inntak i ledige plasser, og det forutsetter et<br />
system/takstgrunnlag for å kunne delta i tildelings<strong>møte</strong>ne. Et alternativ kan være elektronisk<br />
samhandling i forkant og under <strong>møte</strong>ne. Et tredje alternativ er at <strong>kommune</strong>n har egne<br />
”sykehjemsleger” som ivaretar den medisinske vurderingen.<br />
Stjørdal DMS ble etablert i mars 2007 med 12 intermediære plasser, 4 kommunale plasser, dialyseenhet og<br />
spesialistpoliklinikk innen gynekologi, ortopedi, radiologi, jordmortjeneste, samt andre kommunale tjenestetilbud. Et<br />
5-årig samarbeidsprosjekt mellom Stjørdal <strong>kommune</strong>, HNT HF og Helse Midt-Norge RHF.<br />
Tiltak<br />
Distriktsmedisinsk senter (DMS) Inntrøndelag 2010<br />
Evaluering og re-design av distriktspsykiatriske sentre (DPS) 2010<br />
Utarbeidelse av planer for et lokalmedisinsk senter i Namdalsregionen 2011<br />
5.7 Dokumentasjon og utvikling av felles styringsindikatorer<br />
Målsetting<br />
Kommuner og sykehus har hittil i beskjeden grad tatt i bruk indikatorer som kan benyttes som<br />
grunnlag for dialog og evaluering av samhandlingen mellom nivåene. En systematisk registrering<br />
og rapportering av styringsindikatorer mellom tjenesteyterne skal danne grunnlag for evaluering<br />
av kvaliteten i samhandlingen og bidra til en identifisering av innsatsområder, og si noe om<br />
hvordan avtalt oppgavefordeling fungerer.<br />
Tiltak<br />
Fremskaffe oversikt over forskjeller i henvisningsrater, kunnskap om viktige<br />
pasientgrupper, forbruk av liggedøgn, re-innleggelser, tilgjengelighet til<br />
sykeheimstjenester, avvik i forhold til Basisavtalen etc.<br />
5.8 Rekrutterings- og kompetansefremmende strategier<br />
Målsetting<br />
Kommunene og helseforetaket har både i nå-situasjonen og i årene framover et<br />
interessefellesskap knyttet til samarbeid om utdanning, kompetanseutvikling og rekruttering for å<br />
oppnå stabile og faglig kvalifiserte tjenester med tilstrekkelig kapasitet. En strategi på dette<br />
området må ta utgangspunkt i de fagressurser som er sårbare på kort og lang sikt, og mulighetene<br />
for å skape robuste og attraktive fagmiljø gjennom samarbeid.<br />
År<br />
År<br />
2010<br />
13
Tiltak<br />
Utprøving av en ordning med praksiskonsulenter/kompetansekoordinator knyttet<br />
til fastlegene og pleie- og omsorgstjenesten<br />
2010<br />
Etablering av et personalnettverk mellom ”<strong>kommune</strong>regionene” og helseforetaket 2011<br />
5.9 Elektroniske samhandlingsstrategier<br />
Målsetting<br />
Bruk av elektronisk verktøy skal bidra til å effektivisere og kvalitetssikre samhandlingen i<br />
helsetjenesten, slik at det kommer brukerne til gode.<br />
Gjennom det nasjonale Meldingsløftet og Regional styringsgruppe for elektronisk samhandling foregår et<br />
utviklingsarbeid som også omfatter Helse Nord-Trøndelag og KS. Det er gitt oppdrag til lokale koordinatorer på<br />
foretaksnivå og Helse Midt-Norge IT (HEMIT) i å bistå med implementeringen både i sykehus og<br />
primærhelsetjenesten. Arbeidet har vært i gang siden 2008 og det tas sikte på innføring av elektroniske henvisninger<br />
og svarrutiner og elektroniske epikriser mellom legetjenestene i løpet av 2011. Deretter utbredning av elektroniske<br />
meldinger mellom sykehus og pleie- og omsorgstjenestene.<br />
Tiltak<br />
Innføring av elektronisk henvisning og svarrutiner og elektroniske epikriser<br />
mellom legetjenesten og sykehus<br />
Innføring av elektroniske meldinger mellom pleie- og omsorgstjenesten og<br />
sykehus<br />
5.10 Økonomiske stimuleringsordninger<br />
Målsetting<br />
For å understøtte de overordnete mål i helsereformen skal det settes inn økonomiske virkemidler<br />
som bidrar til å fremme samhandlingen. Det pågår et nasjonalt arbeid for å utvikle<br />
hensiktsmessige finansieringsmodeller. I påvente av denne avklaring vil det være nødvendig med<br />
stimuleringstiltak for å komme i gang med noen prioriterte samhandlingstiltak.<br />
Tiltak<br />
Det utarbeides prosjektforslag som er egnet til å utprøve effekter og vurdere<br />
hensiktsmessighet av økonomiske insentiver.<br />
År<br />
År<br />
2011<br />
2011<br />
År<br />
2011<br />
14
6 Handlingsplan<br />
6.1 Tiltak i 2010<br />
Tiltak Ansvar/Organisering Start Slutt<br />
Basisavtalen justeres, og gies utvidet<br />
gyldighet til 31.12.2011<br />
Arbeidsgruppe er nedsatt 15.04.2010 01.10.2010<br />
Årsplan for 2010 fastlegges med grunnlag i<br />
Strategiplan<br />
Samarbeidsutvalget i<br />
plenum<br />
August<br />
2010<br />
Årsplan for 2011 utarbeides Samarbeidsutvalget i<br />
plenum<br />
15.11.2010<br />
Kommunenes tilhørighet til<br />
”<strong>kommune</strong>regioner” avklares<br />
KS/<strong>kommune</strong>ne 31.12.2010<br />
Årlig Samarbeidskonferanse mellom<br />
<strong>kommune</strong>ne/KS, HNT HF og rehab.inst.<br />
Samarbeidsutvalget Etablert<br />
Medisinskfaglig forum for Namdalsregionen Arbeidsgruppe nedsatt 2010<br />
Medisinskfaglig forum for<br />
Innherredsregionen<br />
Arbeidsgruppe nedsettes 2010<br />
Etablering av en ordning med klinikkvise<br />
koordinatorer for samhandling<br />
Helse Nord-Trøndelag HF 31.12.2010<br />
Brukerutvalget i Helse Nord-Trøndelag blir<br />
tillagt oppgaven som referansegruppe i<br />
utviklingen av en felles samhandlingsstrategi<br />
Samarbeidsutvalget Juni 2010<br />
Brukerutvalget oppnevner en fast<br />
representant til Samarbeidsutvalget<br />
Samarbeidsutvalget<br />
Høsten<br />
2010<br />
31.12.2010<br />
Brukerorganisasjonene skal være representert<br />
i utredningsoppgaver og<br />
samhandlingsprosjekter som berører<br />
brukernes interesser<br />
Samarbeidsutvalget 2010<br />
Kommunikasjonslinjer styrkes i alle ledd Samarbeidsutvalget 2010<br />
Nettverk for helsefremmende og<br />
forebyggende arbeid. Årlig<br />
samarbeidskonferanse for helsefremmende<br />
og forebyggende arbeid<br />
Samhandlingsnettverket Etablert<br />
Utvelgelse og kartlegging av pasientforløp og<br />
organisatoriske utfordringer for prioriterte<br />
pasientgrupper<br />
Samarbeidsutvalget 2010<br />
Utvikling av samhandlingsmodeller i forhold<br />
til alvorlig psykisk syke personer som har<br />
behov for koordinerte tjenester<br />
Nedsatt prosjektgruppe 2009 2012<br />
Distriktsmedisinsk senter (DMS)<br />
Inntrøndelag<br />
Samarbeidsprosjekt mellom<br />
<strong>kommune</strong>ne Steinkjer,<br />
Inderøy, Verran, Mosvik,<br />
Snåsa og HNT HF<br />
I drift fra<br />
01.01.2011<br />
Evaluering og re-design av<br />
Startet samtaler mellom 2010<br />
distriktspsykiatriske sentre (DPS)<br />
aktuelle <strong>kommune</strong>r og HNT<br />
HF<br />
Fremskaffe oversikt over forskjeller i<br />
henvisningsrater, kunnskap om viktige<br />
Et arbeidsutvalg under<br />
Samarbeidsutvalget vurderer<br />
2010 Fast<br />
ordning<br />
15
pasientgrupper, forbruk av liggedøgn, reinnleggelser,<br />
tilgjengelighet til<br />
sykeheimstjenester, avvik i forhold til<br />
Basisavtalen etc.<br />
Utprøving av en ordning med<br />
praksiskonsulenter/kompetansekoordinator<br />
knyttet til fastlegene og pleie- og<br />
omsorgstjenesten<br />
Utarbeidelse av planer for et lokalmedisinsk<br />
senter i Namdalsregionen<br />
hvilke parametre/<br />
statistikkgrunnlag som bør<br />
benyttes.<br />
Helse Nord-Trøndelag HF 2010<br />
Kommunene i<br />
Namdalsregionen<br />
Kommunikasjon<br />
Samarbeidsutvalget har ansvar for at brukermedvirkning sikres og at informasjon om justert<br />
Basisavtale blir gjort kjent blant alle interessenter. Det skal også informeres om at en mer<br />
omfattende revisjon blir iverksatt i 2011.<br />
Det utarbeides sakliste og skrives referat for alle <strong>møte</strong>r i Samarbeidsutvalget. Referatene<br />
legges ut elektronisk, tilgjengelige for Brukerutvalg, alle <strong>kommune</strong>r, KS,<br />
rehabiliteringsinstitusjonene, Fylkesmannens representant og Regionalt brukerutvalg. Sakliste<br />
og referat skal også være tilgjengelig på Samarbeidsutvalgets internettsider.<br />
Årsplan og årsrapport gjøres tilgjengelig på samme måte som forrige punkt.<br />
Samarbeidsutvalget innarbeider sin kommunikasjons- og informasjonsstrategi som en del av<br />
årsplanen.<br />
Oversikt styringsindikatorer legges ved Samarbeidsutvalgets årsrapport.<br />
Praksiskonsulenter/kompetansekoordinatorer skal ha to oppgaver: 1. Medvirkning i<br />
utformingen av pasientforløp (felles prosedyrer). 2. Utvikling av standarder for<br />
informasjonsutveksling (henvisninger og epikriser).<br />
Samarbeidsutvalget tar initiativ til en prosess som munner ut i konkrete prosjekter i tråd med<br />
utvalgets anbefalinger. Helse- og omsorgskomiteen antyder muligheten av lokalt initierte<br />
forsøksprosjekt med kommunal medfinansiering.<br />
Ressursbehov/kostnader<br />
Justering av Basisavtalen vil ikke medføre spesielle kostnader ut over arbeidsgruppens<br />
tidsbruk.<br />
Samarbeidsutvalgets tidsbruk, reise- og <strong>møte</strong>utgifter.<br />
Brukerrepresentanters tidsbruk, reise- og <strong>møte</strong>utgifter.<br />
Opprettelse av kommunikasjonsarenaer (administrative/faglige) vil ivareta ulike hensyn, og<br />
det er avgjørende at kommunikasjonsmålene som er satt i strategien drøftes mellom aktørene.<br />
Eventuelle tiltak innenfor kommunikasjon som utløser spesifikke kostnader vil kunne være:<br />
annonsering, egne målinger av tillit/brukertilfredshet, opprettelse av nye informasjonsorgan<br />
o.s.v.<br />
Effektmål<br />
Justert Basisavtale er implementert i <strong>kommune</strong>r og helseforetaket innen 31.12.2010.<br />
Samarbeidsutvalgets årsplan og årsrapport.<br />
Andel brukere med tillit til helsetjenesten i Nord-Trøndelag skal øke for hvert år. Nord-<br />
Trøndelag fylke skal ha høyest andel brukere som uttrykker tillit til tjenesteyterne.<br />
Prosjekt og planer med tilknytning til samhandlingsstrategiene skal omfatte planer for<br />
kommunikasjon.<br />
Det skal dokumenteres at brukerne har deltatt i utviklingsprosjekt som er knyttet til<br />
samhandlingsstrategiene.<br />
Informasjon som er relevant for andre i helsetjenesten er gjort mer tilgjengelig.<br />
2010<br />
16
Medieeksponering innenfor samhandling økes.<br />
1 pasientforløp ferdig medio 2011<br />
Evaluering<br />
Vil skje i forbindelse med at justert Basisavtale forligger.<br />
Samarbeidsutvalgets årsrapport.<br />
Rapportering<br />
Samarbeidsutvalgets årsrapport for 2010.<br />
6.2 Tiltak i 2011<br />
Tiltak Ansvar/Organisering Start Slutt<br />
Det iverksettes et arbeid med en mer<br />
omfattende revisjon av Basisavtalen sett i lys<br />
av samhandlingsreformens videre<br />
konkretiseringer<br />
Samarbeidsutvalget<br />
iverksetter og gir mandat<br />
2011 2012<br />
Årsrapport for 2010 Samarbeidsutvalget Februar<br />
2011<br />
Samarbeidsutvalget har minimum 6 <strong>møte</strong>r i<br />
året<br />
Samarbeidsutvalget 2011<br />
Gjennomgang av felles styringsindikatorer 2<br />
ganger årlig<br />
Helseforetaket er ansvarlig 2011<br />
”Kommuneregionene” etablerer en Den enkelte<br />
01.01.2011<br />
samhandlingskoordinator<br />
<strong>kommune</strong>region<br />
Faste <strong>møte</strong>r mellom hver ”<strong>kommune</strong>region” Samhandlingssjef i HNT og 2011<br />
og HNT HF med fokus på aktuelle saker samhandlingskoordinator i<br />
”<strong>kommune</strong>regionene”<br />
Faste <strong>møte</strong>r mellom samhandlingsenheten i Samhandlingssjef i HNT og<br />
HNT HF og samhandlingskoordinator for samhandlingskoordinator i<br />
den enkelte ”<strong>kommune</strong>region”<br />
”<strong>kommune</strong>regionene”<br />
Det skal opprettes et eget nettsted for<br />
samhandling<br />
Samarbeidsutvalget 2011<br />
Ambulante team/poliklinikker for<br />
geriatri/demens/alderspsykiatri<br />
Samarbeidsutvalget 2011<br />
Rådgivning ved livsstilssykdommer ”Kommuneregionene” med<br />
støtte fra HNT<br />
2011<br />
Utvikling av tilbud innen læring og mestring i<br />
kommunal regi med faglig støtte fra<br />
helseforetaket og<br />
brukerorganisasjonene/likemannsarbeidet<br />
Samarbeidsutvalget 2011<br />
Undervisningssykehjemmets og<br />
undervisningshjemmetjenestens rolle må<br />
tydeliggjøres og utvikles<br />
Samarbeidsutvalget 2011<br />
Samarbeid med forskningsmiljøene om<br />
forsknings- og utviklingsoppgaver<br />
Samarbeidsutvalget 2011<br />
Utvikling av en minstestandard for<br />
Avvente politisk vedtak? 2011<br />
sykeheimstjenester, herunder organisatoriske Iverksette et forberedende<br />
løsninger for lokalmedisinske sentre arbeid?<br />
17
Pasienter med særlige behov for koordinerte<br />
tjenester får oppnevnt en pasientkoordinator<br />
som kontaktpunkt i tjenestene<br />
Etablering av et personalnettverk mellom<br />
<strong>kommune</strong>ne og helseforetaket<br />
Innføring av elektronisk henvisning og<br />
svarrutiner og elektroniske epikriser mellom<br />
legetjenesten og sykehus<br />
Innføring av elektroniske meldinger mellom<br />
pleie- og omsorgstjenesten og sykehus<br />
Det utarbeides prosjektforslag som er egnet<br />
til å utprøve effekter og vurdere<br />
hensiktsmessighet av økonomiske insentiver.<br />
Kommunene 2011<br />
HNT HF 2011<br />
HNT HF og HEMIT 2011<br />
HNT HF og HEMIT 2011<br />
Samarbeidsutvalget 2011<br />
Kommunikasjon<br />
Samarbeidsutvalget har ansvar for at brukermedvirkning sikres og at informasjon om revisjon<br />
av Basisavtalen blir gjort kjent blant alle interessenter.<br />
Definerte <strong>kommune</strong>regioner må fortrinnsvis organisere sin virksomhet under en<br />
koordinerende instans. På samme måte som helseforetaket har en samhandlingssjef, bør det<br />
også være etablert en samhandlingskoordinator for den enkelte <strong>kommune</strong>region.<br />
Det utarbeides sakliste og skrives referat fra de faste <strong>møte</strong>ne, som sendes til aktører i<br />
samhandlingsnettverket.<br />
Ressursbehov/kostnader<br />
Vil avhenge av hvilken organisering som blir valgt i forhold til revisjon av Basisavtalen.<br />
Samarbeidsutvalgets tidsbruk, reise- og <strong>møte</strong>utgifter som følge av økt <strong>møte</strong>aktivitet.<br />
Etablering av koordinerende innstans for hver <strong>kommune</strong> region kan medføre økt tidsbruk,<br />
reise- og <strong>møte</strong>utgifter.<br />
Effektmål<br />
Revidert Basisavtale foreligger i 2012.<br />
Årsrapport foreligger.<br />
Koordinerende innstans i den enkelte <strong>kommune</strong>region er etablert.<br />
Samarbeidsutvalget blir i stand til å gjennomføre planlagt samarbeid og holde løpende<br />
oversikt over samhandlingsrelaterte aktiviteter i Nord-Trøndersk helsetjeneste.<br />
Evaluering<br />
Vil skje i forbindelse med at revidert Basisavtale forligger.<br />
Årsrapport fra Samarbeidsutvalget.<br />
Rapportering<br />
I forbindelse med avsluttet arbeid/iverksetting av revidert Basisavtale, og i<br />
Samarbeidsutvalgets årsrapport for 2011.<br />
Det utarbeides en årlig oversikt fra hver <strong>kommune</strong>region til Samarbeidsutvalget, med<br />
presentasjon av gjennomførte og planlagte aktiviteter.<br />
Samarbeidsutvalget skal løpende være/holde seg informert om aktivitet i samarbeidsfora,<br />
herunder deres mandat, sammensetning og arbeidsform.<br />
18
6.3 Tiltak i 2012<br />
Tiltak Ansvar/Organisering Start Slutt<br />
Etablering og koordinering av ambulante ”Kommuneregionene” og 2012<br />
team i <strong>kommune</strong>r og helseforetak<br />
HNT HF<br />
”Kommunediagnose” - Epidemiologisk<br />
kartlegging gjennom bruk av HUNT-data<br />
Samarbeidsutvalget 2012<br />
Logistiskkforbedring med fokus på tydeligere<br />
oppgavedeling mellom nivåene, redusert<br />
variasjon i tilgangen til kompetanse og<br />
kapasitet i tjenestene<br />
Samarbeidsutvalget 2012<br />
Evaluere DMS Stjørdal 2012<br />
Kommunikasjon<br />
Ressursbehov/kostnader<br />
Effektmål<br />
Evaluering<br />
Samarbeidsutvalgets rolle og arbeidsform må evalueres i forhold til eventuelle endringer som<br />
inntrer i tilknytning til Samhandlingsreformen i 2012.<br />
Rapportering<br />
Samarbeidsutvalgets årsrapport for 2012.<br />
19
7 Avslutning<br />
Samhandlingsområdene er mange og utfordrende. Innenfor hvert område er det flere oppgaver<br />
og muligheter. Det er ikke likegyldig hvilke oppgaver/tiltak som prioriteres. Det er innlysende at<br />
noen oppgaver må komme foran andre. Noen av målområdene i dokumentet vil måtte ha grader<br />
av langsiktighet og krever nærmere oppgave- og ansvarsavklaring i henhold til<br />
Samhandlingsreformens utviklingsløp. Andre målområder vil det være mulig å initiere på kort<br />
sikt. En årlig handlings-/tiltaksplan vil derfor kreve løpende rullering og behandling av<br />
Samarbeidsutvalget.<br />
Prioriteringer 2010-2012<br />
• Etablering av en fast, forpliktende samhandlingsarkitektur<br />
• Skaffe oversikt over igangværende relevante prosjekter<br />
• Sikre brukermedvirkning<br />
• Følge opp kommunikasjonsstrategien<br />
• Dokumentasjon og utvikling av felles styringsindikatorer<br />
• Oppstart av arbeid med standardisering av pasientforløp<br />
I tillegg er det viktig å følge opp med konkrete tiltak/prosjekter innenfor:<br />
• Helsefremmende og forebyggende strategier, særlig med fokus på sentrale pasientgrupper<br />
innen psykiatri/rus/demens/livstilssykdom<br />
• Læring og mestring i kommunal regi<br />
• Utprøving av en ordning med praksiskonsulenter<br />
• Det etableres/videreutvikles hensiktsmessige nettverks- og <strong>møte</strong>arenaer både på faglig og<br />
administrativt nivå, for å få gjennomført de prioriterte tiltakene. For noen av tiltakene vil<br />
det være nødvendig med organisering i egne prosjekter<br />
• Oppgavedeling mellom <strong>kommune</strong>helsetjenesten og spesialisthelsetjenesten. Dette<br />
arbeidet bør igangsettes så snart som mulig. Mange <strong>kommune</strong>r er i gang med prosjekter<br />
for å <strong>møte</strong> de utfordringene samhandlingsreformen innebærer. For å utarbeide gode<br />
løsningsforslag er det behov for kunnskap om hvilke nye oppgaver som vil falle på<br />
<strong>kommune</strong>ne, herunder hvilken kompetanse som kreves, evt. rekrutteringsproblematikk,<br />
behovet for å utvikle løsninger over <strong>kommune</strong>grensene, behovet for å avklare hva som<br />
kan tillegges funksjonen for lokalmedisinske sentre (forsterkede sykehjem),<br />
plassproblematikk m.m.<br />
Samhandlingsnettverk<br />
I forhold til strategi og målområde 5.1.3. – Kommuneregioner etablerer nå lokale/regionale<br />
samhandlingsfunksjoner i form av tilsatte som benevnes prosjektledere, koordinatorer,<br />
kontaktpersoner etc. Når disse funksjonene er på plass, tilrådes det at man etablerer et<br />
samhandlingsnettverk, der helseforetakets samhandlingsfunksjon inngår i nettverket. Et slikt<br />
forum vil kunne bidra til erfaringsutveksling og sikre framdrift i forhold til utvikling og<br />
implementering av vedtatte strategier.<br />
Kommunikasjon i samhandlingsstrategien<br />
Strategi og målområde 5.2 beskriver betydningen av god kommunikasjon. I flere av strategiene er<br />
det forutsatt at virksomhet dokumenteres gjennom årsrapporter. Slike rapporter må<br />
standardiseres, være kortfattede og informative. Det anbefales at arbeidet med denne oppgaven<br />
igangsettes 2. halvår 2010 og tas i bruk ved utgangen av 2010.<br />
20
Økonomiske stimuleringstiltak<br />
Det vises til strategi og målområde 5.10. Samarbeidsutvalget initierer en prosess for å vurdere<br />
behovet for økonomiske insentiver knyttet til noen av de prioriterte oppgavene som er foreslått<br />
igangsatt i perioden 2010 – 2011. Dette kobles mot kommende budsjettarbeid, men eksterne<br />
finansieringskilder vurderes også i denne sammenheng.<br />
21
SAMARBEIDSUTVALGET<br />
HELSE NORD-TRØNDELAG HF OG KS I NORD-TRØNDELAG<br />
Møtetid: 10.06.10 kl. 10.00 – 14.00<br />
Møtested: Fylkets Hus, Steinkjer<br />
Saksnr.: 18/2010 - 23/2010<br />
Arkivsaksnr: 2010/356<br />
Møteleder: Hege Sørlie<br />
Møtende medlemmer:<br />
Hege Sørlie, leder av utvalget, rådmann Namsos<br />
Arne Ketil Auran, rådmann Frosta<br />
Tomas I. Hallem, KS-leder<br />
Tone Skrove Haugan, kommunalsjef Verdal<br />
Arne Flaat, administrerende direktør<br />
Dagfinn Thorsvik, helsefaglig rådgiver<br />
Øystein Sende, klinikkleder<br />
Torgeir Skevik, avd.leder hos Fylkesmannen<br />
MØTEPROTOKOLL<br />
Forfall:<br />
Torgeir Schmidt-Melbye, <strong>kommune</strong>lege i Leksvik<br />
Hilde Ranheim, klinikkleder<br />
John Ivar Toft, klinikkleder<br />
Åshild Nymo, leder Namdal Rehabilitering<br />
Møtende varamedlem:<br />
Vigdis Kippe, Kastvollen Rehabiliteringssenter<br />
Varamedlem Wenche P. Dehli hadde meldt forfall<br />
Fra administrasjonen i Helse Nord-Trøndelag HF møtte:<br />
Leder samhandling Kari Bratland Totsås<br />
Saksbehandler Marit Røvik Skjerve (referent)<br />
I tillegg møtte:<br />
Øivind Stenvik, Håkon Kolstrøm og Trond Skillingstad<br />
Merknader til innkalling og sakliste:<br />
Ingen merknader til innkalling og sakliste.<br />
Presentasjoner fra <strong>møte</strong>t vil bli lagt ut på Samarbeidsutvalgets hjemmeside under Publikasjoner<br />
Sak 18/2010 Godkjenning av referat fra <strong>møte</strong> 15.04.10<br />
Protokoll:<br />
Hege Sørlie viste til protokollen<br />
Side 1 av 4
Vedtak:<br />
Protokollen godkjennes<br />
SAMARBEIDSUTVALGET<br />
HELSE NORD-TRØNDELAG HF OG KS I NORD-TRØNDELAG<br />
MØTEPROTOKOLL<br />
Sak 19/2010 Orienteringer fra leder i samarbeidsutvalget og adm. dir. HNT<br />
Protokoll:<br />
Adm.dir. orienterte om status og pågående prosess i strategiplanen - Strategi 2020 i Helse Midt-<br />
Norge - før vedtak fattes av styret i Helse Midt-Norge den 24. juni.<br />
Leder for samarbeidsutvalget Hege Sørlie orienterte om at Osen <strong>kommune</strong> har igangsatt<br />
prosjekt/utredning for å vurdere skifte av fylkestilhørighet til Nord-Trøndelag<br />
Vedtak:<br />
Samarbeidsutvalget tar saken til orienteringen.<br />
Sak 20/2010 Helhetlige helsetjenester – felles ansvar.<br />
En felles strategi mellom <strong>kommune</strong>ne i Nord-Trøndelag og Helse Nord-<br />
Trøndelag utarbeidet i regi av samarbeidsutvalget.<br />
Gjennomgang av arbeidsutvalgets tilrådninger med forslag til prioriteringer<br />
Protokoll:<br />
Leder i arbeidsutvalget Kari Bratland Totsås orienterte om arbeidsgruppens arbeidsprosess,<br />
utfordringer under strategiarbeidet og samarbeidsutvalgets gitte mandat, forankret i vedtak.<br />
Samarbeidsutvalget fikk en generell gjennomgang av planen, med en mer detaljert orientering av<br />
planens pkt. 6 Handlingsplan og tiltak for 2010, 2011 og 2012.<br />
Innstilling:<br />
1. Samarbeidsutvalget i Helse Nord-Trøndelag HF slutter seg til det fremlagte forslag til<br />
samhandlingsstrategi og ser frem til å delta i videre oppfølging av konkrete tiltak og<br />
prosjekter.<br />
2. Samarbeidsutvalget forutsetter at saken fremlegges for styret i Helse Nord-Trøndelag HF<br />
i henhold til vedtak i styresak 13/2010 Strategi 2016, punkt 3: ”Styret for Helse Nord-<br />
Trøndelag HF vil be om at forslag til egen strategiplan for samhandling fremmes i tråd<br />
med skissert opplegg.”<br />
3. Samarbeidsutvalget forutsetter at de får saken tilbake i forbindelse med oppfølging av<br />
konkrete prosjekter i henhold til handlingsplanen i strategien.<br />
Vedtak:<br />
Samarbeidsutvalget slutter seg enstemmig til innstillingen.<br />
Side 2 av 4
SAMARBEIDSUTVALGET<br />
HELSE NORD-TRØNDELAG HF OG KS I NORD-TRØNDELAG<br />
MØTEPROTOKOLL<br />
Sak 21/2010 Kommunevariasjoner i forbruk av helsetjenester<br />
Protokoll<br />
Avd.leder Sveinung Aune fra Data og analyseavdelingen orienterte om variasjoner i forbruk av<br />
helsetjenester i <strong>kommune</strong>ne fordelt på <strong>kommune</strong>ne.<br />
Aune viste grafiske framstillinger av variasjoner mellom <strong>kommune</strong>ne og nedslagsfeltene Levanger<br />
og Namsos ved:<br />
- Innleggelser pr. 1000 innbyggere pr. <strong>kommune</strong>:<br />
- Poliklinikk pr. 1000 innb. pr. <strong>kommune</strong><br />
- Bruk av St. Olav Hospital for <strong>kommune</strong>r i Nord-Trøndelag<br />
- Utskrivningsklare pasienter pr. <strong>kommune</strong><br />
- Andel utskrevne før kl. 1300 – pr. <strong>kommune</strong><br />
- Reinnleggelser pr. <strong>kommune</strong><br />
Presentasjonen framlagt i <strong>møte</strong>t vedlegges protokollen.<br />
Leder for samarbeidsutvalget foreslo at det på neste <strong>møte</strong> oppnevnes en gruppe for å se nærmere<br />
på <strong>kommune</strong>nes ulike forbruk av helsetjenester. Og at samarbeidsutvalget gir leder for<br />
samhandling mandat til å utforme forslag til gruppe.<br />
Vedtak:<br />
Samarbeidsutvalget tar saken til orientering med følgende tillegg:<br />
Leder for samhandling gis mandat til å utforme forslag til gruppe, som skal se nærmere på<br />
<strong>kommune</strong>nes ulike forbruk av helsetjenester, til neste <strong>møte</strong>.<br />
Sak 22/2010 Oppnevning av kurskomite til samarbeidskonferansen 28. januar 2011<br />
Protokoll:<br />
Det ble framlagt foreløpig forslag til kurskomite til samarbeidskonferansen på Stiklestad<br />
28. januar 2011.<br />
Vedtak:<br />
Samarbeidsutvalget gir lederen for samhandling fullmakt til å komplettere kurskomiteen. Endelig<br />
forslag på kurskomite legges fram for Samarbeidsutvalget i august<strong>møte</strong>t.<br />
Side 3 av 4
SAMARBEIDSUTVALGET<br />
HELSE NORD-TRØNDELAG HF OG KS I NORD-TRØNDELAG<br />
MØTEPROTOKOLL<br />
Sak 23/2010 Eventuelt<br />
- Samarbeidsutvalget <strong>møte</strong> i august endres fra 16. til mandag 30. august 2010<br />
- Vigdis Kippe orienterte om at Namdal Rehabilitering – Høylandet på grunn av novo<br />
virus har hatt stengt en periode, men gjenåpnet for nye inntak 20. mai.<br />
- Repr. fra Fylkesmannen i Nord-Trøndelag Torgeir Skevik foreslo følgende sak til<br />
behandling i neste <strong>møte</strong>: Videreføring av kompetansekoordinatorprosjektet.<br />
Hege Sørlie Arne Ketil Auran Tomas I. Hallem<br />
Tone Skrove Haugan Øystein Sende Vigdis Kippe<br />
Dagfinn Thorsvik Arne Flaat Torgeir Skevik<br />
Side 4 av 4
Møtetid: 17.06 2010 kl. 09.00 – 14.30<br />
Møtested: Quality Hotel Grand, Steinkjer<br />
Saksnr.: 24/2010 – 27/2010<br />
Arkivsaksnr.: 2010/1774<br />
Møteleder: Steinar Aspli<br />
Møtende medlemmer:<br />
Steinar Aspli<br />
Inger Marit Eira-Åhrén<br />
Margrethe Mære Husby<br />
Siw Bleikvassli<br />
Asbjørn Hofsli<br />
Ragnhild Torun Skjerve<br />
Torgeir Schmidt-Melbye<br />
Inger Anne Holm<br />
Peter Himo<br />
Jørgen Selmer<br />
Rolf Gunnar Larsen<br />
Forfall: Ingen<br />
Fra Brukerutvalget møtte: Hildur Fallmyr<br />
Fra Samarbeidsutvalget møtte: Hege Sørlie<br />
HELSE NORD-TRØNDELAG HF<br />
STYRET<br />
MØTEPROTOKOLL<br />
Fra administrasjonen møtte:<br />
Adm. direktør Arne Flaat<br />
Assisterende direktør Mads E. Berg<br />
Samhandlingssjef Kari Bratland Totsås<br />
Informasjonssjef Trond G. Skillingstad<br />
Merknader til <strong>møte</strong>t: Ingen merknader.<br />
Merknader til innkalling og sakliste:<br />
Ingen merknader.<br />
<strong>Innkalling</strong> utsendt pr. e-post 11.06 2010 og 14.06 2010. Saksframlegg publisert på<br />
internettløsningen for styresaker.<br />
- side 1 av 7 -
HELSE NORD-TRØNDELAG HF<br />
STYRET<br />
MØTEPROTOKOLL<br />
Sak 24/2010 Godkjenning av <strong>møte</strong>protokoll fra styre<strong>møte</strong> 20.05.10<br />
Protokoll<br />
Steinar Aspli viste til protokollen og gjorde rede for status i enkeltpunkter.<br />
Administrerende direktør varslet at sak om DMS Inn-Trøndelag ble utsatt til senere <strong>møte</strong>.<br />
Styret for Helse Nord-Trøndelag HF gjorde slikt enstemmig<br />
Vedtak<br />
Møteprotokoll fra styre<strong>møte</strong>t 20.05.10 godkjennes<br />
___________________________________________________________________________<br />
Sak 25/2010 Strategi 2020 - strategi for utvikling av tjenestetilbudet i Helse Midt-Norge<br />
2010-2020<br />
Protokoll<br />
Steinar Aspli gjorde rede for beslutningsprosessen i strategi Helse Midt-Norge 2020 og styret i<br />
Helse Nord-Trøndelag sin oppgave i prosessen.<br />
Administrerende direktør orienterte om det administrative arbeidet som er gjort i forkant av<br />
innstilling til vedtak som nå er forelagt styrene.<br />
Leder for strategiarbeidet i Helse Midt-Norge, samhandlingsdirektør Daniel Haga, gikk gjennom<br />
utfordringsbilde, strategiske mål, høringsuttalelser og konkrete forslag til vedtak.<br />
Styret drøftet de strategiske valgene som er skissert i innstilling til vedtak, og la til grunn lokal<br />
handlefrihet innenfor en retning som strategien peker ut.<br />
Steinar Aspli fremmet følgende tilleggsforslag:<br />
Nytt punkt 21<br />
Styret for Helse Midt- Norge RHF vurderer Strategi 2020 som retningsgivende for foretaksgruppen, der de lokale<br />
helseforetakene skal komme tilbake med en konkretisering av hvordan tjenestetilbudet skal organiseres. Dette<br />
gjelder spesielt tilbudet til de store og økende pasientgrupper, fødetilbudet, det akuttkirurgiske tilbudet og tilbudet<br />
til syke barn.<br />
Bruken av beredskap og passiv vakt må gjennomgås ved alle sykehus og skal reduseres i alle foretak.<br />
Styret peker på at Strategi 2020 legger til grunn at geografiske forhold skal vektlegges ved utforming av<br />
tjenestetilbudet.<br />
Nytt punkt 22<br />
Styret i Helse Midt-Norge RHF ber adm dir. innlede drøftinger med Helse Nord, Helse Sør-Øst, og Helse Vest<br />
for å sikre likeverdige tjenester i skjæringspunktet mellom regionene.<br />
- side 2 av 7 -
HELSE NORD-TRØNDELAG HF<br />
STYRET<br />
MØTEPROTOKOLL<br />
Nytt punkt 23<br />
Styret i Helse Midt- Norge ber seg forelagt en plan innen oktober 2010 for fordeling av planlagt kirurgi i Midt<br />
Norge, som bidrar til å styrke fagmiljøene i lokalsykehusene.<br />
Innstilling til vedtak ble enstemmig vedtatt.<br />
Tilleggsforslag fra Steinar Aspli ble enstemmig vedtatt.<br />
Styret for Helse Nord-Trøndelag HF gjorde slikt enstemmig<br />
Vedtak<br />
Styret i Helse Nord-Trøndelag HF anbefaler Helse Midt-Norge RHF å fatte følgende vedtak:<br />
1. Helse Midt-Norge RHF skal sørge for likeverdige spesialisthelsetjenester av god kvalitet.<br />
En av de viktigste oppgavene styret for Helse Midt-Norge RHF har, er derfor å vedta en<br />
strategi for hvordan dette skal oppnås.<br />
2. Styret for Helse Midt-Norge RHF legger til grunn følgende fire hovedutfordringer for<br />
helsetjenesten de neste 10 år:<br />
a. Befolkningens sammensetning og behov endres<br />
b. Tydeligere krav til dokumentert kvalitet<br />
c. Ansatte i helsetjenesten blir en knapphetsfaktor<br />
d. Økonomisk vekst bremses for spesialisthelsetjenesten<br />
3. Styret for Helse Midt-Norge RHF vedtar følgende strategiske mål for perioden:<br />
a. Styrket innsats for de store pasientgruppene<br />
b. Kunnskapsbasert pasientbehandling<br />
c. En organisering som underbygger gode pasientforløp<br />
d. Rett kompetanse på rett sted til rett tid<br />
e. Økonomisk bærekraft<br />
4. Styret for Helse Midt-Norge RHF forutsetter at foretakene i regionen bidrar aktivt til å<br />
gjennomføre samhandlingsreformen i dialog med <strong>kommune</strong>ne.<br />
5. Styret for Helse Midt-Norge RHF ser det som nødvendig å styrke kapasitet og<br />
kompetanse i tilbudet til de store pasientgruppene. Dette innebærer en omfordeling<br />
mellom fagområder.<br />
6. Styret vedtar at tilgjengelig kompetanse i størst mulig grad benyttes til aktiv<br />
pasientbehandling. Bruken av passiv beredskap må gjennomgås ved alle sykehus og skal<br />
reduseres.<br />
7. Styret for Helse Midt-Norge RHF vedtar å tilrettelegge for et bredt desentralisert<br />
helsetjenestetilbud til de store pasientgruppene. Alle sykehus skal ha døgnberedskap for<br />
indremedisin og et bredt desentralisert poliklinisk tilbud. Sykehusene skal ha et særlig<br />
- side 3 av 7 -
HELSE NORD-TRØNDELAG HF<br />
STYRET<br />
MØTEPROTOKOLL<br />
fokus på tilbudet til kronisk syke, og skal være hovedarena for samhandling med<br />
<strong>kommune</strong>helsetjenesten.<br />
8. Styret for Helse Midt-Norge RHF legger til grunn samling av kirurgisk akuttberedskap på<br />
ett sykehus i hvert helseforetak.<br />
9. Helse Midt-Norge skal tilby en helhetlig svangerskaps-, føde- og barselomsorg i tråd med<br />
nasjonale anbefalinger. Helse Midt-Norge RHF er ansvarlig for å utarbeide en helhetlig<br />
plan for tilbudet sammen med <strong>kommune</strong>ne.<br />
God og forutsigbar kvalitet forutsetter robuste vaktordninger. Dette tilsier at antall<br />
fødeavdelinger i regionen må reduseres. Styret for Helse Midt-Norge RHF legger til<br />
grunn at hovedregelen skal være en fødeavdeling i hvert foretak. Geografiske forhold må<br />
imidlertid vektlegges i utformingen av det helhetlige tilbudet til de fødende.<br />
Fødestue er et kvalitativt godt tilbud ved normale fødsler og kan inngå som en del av<br />
fødselsomsorgen.<br />
Det skal ikke gjennomføres endringer i fødetilbudet før den regionale planen for<br />
fødselsomsorg er vedtatt og godkjent av Helse og omsorgsdepartementet.<br />
10. Styret for Helse Midt-Norge RHF vil videreutvikle sitt tilbud for syke barn i alle<br />
helseforetak. Behovet for stabile fagmiljø og robuste vaktordninger gjør at styret i Helse<br />
Midt-Norge RHF i strategiperioden ønsker å samle døgnberedskap for syke barn til færre<br />
avdelinger. Barneavdelingene på St Olavs Hospital og Ålesund sjukehus skal ha et særskilt<br />
ansvar for kompetansestøtte til de andre helseforetakene.<br />
11. Helse Midt-Norge skal gjennomføre tiltakene i spesialisthelsetjenesten i tråd med<br />
utviklingen av nasjonal helsepolitikk.<br />
12. Styret for Helse Midt-Norge RHF legger til grunn at de prehospitale tjenester skal<br />
tilpasses nye behandlingsmetoder og endret oppgavedeling. Revisjon av plan for<br />
prehospitale tjenester er igangsatt, og vil bli lagt fram for styret som egen sak.<br />
13. Styret for Helse Midt-Norge RHF ber administrerende direktør utvikle helhetlige<br />
pasientforløp for de som har behov for sammensatte tjenester fra rusbehandling, psykisk<br />
helsevern og somatikk. Styret ber administrerende direktør iverksette en prosess for å øke<br />
integrering og samhandling mellom rusbehandling, psykisk helsevern og somatikk.<br />
14. Styret for Helse Midt-Norge RHF ber administrerende direktør legge fram egen sak som<br />
viser hvordan kvalitetsmål skal nås. Helseforetakene skal ha særlig fokus på<br />
kvalitetskravene som er satt for epikrisetid, gjennomsnittlig ventetid, fristbrudd og antall<br />
korridorpasienter. Helse Midt-Norge skal ta i bruk indikatorer for behandlingskvalitet og<br />
pasienttilfredshet. Brukerne inviteres med i arbeidet.<br />
15. Styret for Helse Midt-Norge RHF ber administrerende direktør legge fram egen sak om<br />
hvordan den samlede intensivkapasiteten skal sikres med bakgrunn i den oppgavedelingen<br />
- side 4 av 7 -
som vedtas.<br />
HELSE NORD-TRØNDELAG HF<br />
STYRET<br />
MØTEPROTOKOLL<br />
16. Styret for Helse Midt-Norge RHF ber administrerende direktør legge fram egen sak om<br />
behovet for kompetanse og rekruttering av personell. Styret ber om at<br />
utdanningsinstitusjonene involveres i dette arbeidet.<br />
17. Styret for Helse Midt-Norge RHF legger til grunn at virksomheten legger til rette for<br />
aktiv brukermedvirkning i behandling og på systemnivå.<br />
18. Styret for Helse Midt-Norge RHF ber administrerende direktør legge fram egen sak med<br />
forslag til organisering av de mindre spesialitetene. Det skal utarbeides en plan for<br />
hvordan avtalespesialister kan innpasses som en del av en samlet spesialisthelsetjeneste.<br />
19. Styret for Helse Midt-Norge ber administrerende direktør igangsette arbeidet med en<br />
strategi for universitetssykehusfunksjonen, der en fokuserer på universitetssykehusets<br />
regionale rolle i pasientbehandling, utdanning og forskning. Styret ber om at de andre<br />
helseforetakene og NTNU involveres i arbeidet.<br />
20. Styret for Helse Midt-Norge RHF ber administrerende direktør legge fram en<br />
gjennomføringsplan for de omstillingene som er vedtatt.<br />
21. Styret for Helse Midt- Norge RHF vurderer Strategi 2020 som retningsgivende for<br />
foretaksgruppen, der de lokale helseforetakene skal komme tilbake med en konkretisering<br />
av hvordan tjenestetilbudet skal organiseres. Dette gjelder spesielt tilbudet til de store og<br />
økende pasientgrupper, fødetilbudet, det akuttkirurgiske tilbudet og tilbudet til syke barn.<br />
Bruken av beredskap og passiv vakt må gjennomgås ved alle sykehus og skal reduseres i<br />
alle foretak.<br />
Styret peker på at Strategi 2020 legger til grunn at geografiske forhold skal vektlegges ved<br />
utforming av tjenestetilbudet.<br />
22. Styret i Helse Midt-Norge RHF ber adm dir. innlede drøftinger med Helse Nord, Helse<br />
Sør-Øst, og Helse Vest for å sikre likeverdige tjenester i skjæringspunktet mellom<br />
regionene.<br />
23. Styret i Helse Midt- Norge ber seg forelagt en plan innen oktober 2010 for fordeling av<br />
planlagt kirurgi i Midt Norge, som bidrar til å styrke fagmiljøene i lokalsykehusene.<br />
___________________________________________________________________________<br />
- side 5 av 7 -
HELSE NORD-TRØNDELAG HF<br />
STYRET<br />
MØTEPROTOKOLL<br />
Sak 26/2010 Helhetlige helsetjenester – felles ansvar.<br />
En felles strategi for samhandling mellom <strong>kommune</strong>ne i Nord Trøndelag<br />
og Helse Nord-Trøndelag HF<br />
Protokoll<br />
Administrerende direktør henviste til vedtatt strategi for Helse Nord-Trøndelag, og om at<br />
punktet om utvikling av samhandlingsstrategi sammen med <strong>kommune</strong>ne nå er innfridd.<br />
Kari Bratland Totsås orienterte om prosessen fram mot og innholdet i samhandlingsstrategien<br />
vedtatt av Samarbeidsutvalget 10. juni 2010.<br />
Samhandlingsdirektør Daniel Haga understøttet det aktive arbeidet som Helse Nord-Trøndelag<br />
har opp mot <strong>kommune</strong>ne.<br />
Styret for Helse Nord-Trøndelag HF gjorde slikt enstemmig<br />
Vedtak<br />
Styret for Helse Nord-Trøndelag HF slutter seg til felles strategi for samhandling mellom<br />
<strong>kommune</strong>ne i Nord-Trøndelag og Helse Nord-Trøndelag HF.<br />
___________________________________________________________________________<br />
Sak 27/2010 Orienteringssaker<br />
Protokoll<br />
1. Møteprotokoll styret i Helse Midt-Norge 03.06.10<br />
Steinar Aspli viste til protokollen.<br />
2. Protokoll fra <strong>møte</strong> i samarbeidsutvalget 10.06.10<br />
Steinar Aspli viste til protokollen.<br />
3. Protokoll fra <strong>møte</strong> i brukerutvalget 14.06.10<br />
Steinar Aspli viste til protokollen.<br />
4. Driftsrapport for mai 2010<br />
Assisterende direktør Mads Berg gikk gjennom sentrale drifts- og<br />
kvalitetsindikatorer for mai. Foretaket har en svikt i aktivitet i forhold til plan, og<br />
ligger etter budsjett for mai måned isolert. Økonomisk resultat hittil i år er om lag<br />
tre millioner bedre enn budsjett.<br />
Berg gikk gjennom den enkelte indikator.<br />
Informasjonssjef Trond G. Skillingstad viste analyseresultat av mediedekning av<br />
midtnorske helseforetak gjennomført av Opoint. Analysen viser at Helse Nord-<br />
Trøndelags mediedekning er den mest positive av alle helseforetak i regionen i<br />
første kvartal.<br />
- side 6 av 7 -
HELSE NORD-TRØNDELAG HF<br />
STYRET<br />
MØTEPROTOKOLL<br />
5. Rapport i forbindelse med krav fra styret om korrigering av foretakets drift:<br />
o Brudd på frist for vurdering av henvisninger.<br />
Rapport fra arbeidsgruppe<br />
o Minst 80 % epikriser innen sju dager.<br />
Rapport fra arbeidsgruppe<br />
o Maksimalt 5 % strykninger fra operasjon.<br />
Rapport fra arbeidsgruppe<br />
Administrerende direktør gjorde rede for hvordan styrets oppdrag (jf. styresak<br />
18/2010 i Helse Nord-Trøndelag) på enkeltindikatorer følges opp administrativt.<br />
Administrerende direktør understrekte at det er stor oppmerksomhet på disse<br />
indikatorene i organisasjonen og direktøren vil komme tilbake til styret i saken.<br />
6. Andre orienteringer<br />
Ingen andre orienteringer<br />
Steinkjer, 17.06 2010<br />
Steinar Aspli<br />
Inger Marit Eira-Åhrén Margrethe Mære Husby Siw Bleikvassli<br />
Ragnhild Torun Skjerve Asbjørn Hofsli Torgeir Schmidt-Melbye<br />
Rolf Gunnar Larsen Jørgen Selmer Inger Anne Holm<br />
Petter Himo<br />
- side 7 av 7 -
Helhetlige helsetjenester<br />
– FELLES ANSVAR<br />
En felles strategi for samhandling<br />
mellom <strong>kommune</strong>ne i Nord-Trøndelag<br />
og Helse Nord-Trøndelag HF<br />
Helse Nord-Trøndelag
Innholdsfortegnelse<br />
1. Innledning . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3<br />
2. Behovet for bedre samhandling . . . . . . . . . . . . . . . . 4<br />
2.1 Samhandlingsreformen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 4<br />
2.2 Sykeheimer – Lokalmedisinske sentra . . . . . . . . . 5<br />
3. Helhetlig planlegging . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 7<br />
4. Overordnet målsetting for samhandlingen . . . . . . 8<br />
5. Strategier og målområder . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 9<br />
5.1 Arkitektur for samhandling . . . . . . . . . . . . . . . . . 9<br />
5.1.1 Basisavtale for samhandling mellom <strong>kommune</strong>ne<br />
og helseforetaket i Nord-Trøndelag . . . . . . . . . . . 9<br />
5.1.2 Samarbeidsutvalget mellom <strong>kommune</strong>ne<br />
og spesialisthelsetjenesten i Nord-Trøndelag . . . . . 10<br />
5.1.3 “Kommuneregioner” . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 10<br />
5.1.4 Andre samarbeidsfora mellom <strong>kommune</strong>r<br />
og spesialisthelsetjeneste . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 11<br />
5.1.5 Brukermedvirkning . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 12<br />
5.2 Kommunikasjon i samhandlingsstrategien . . . . . . 12<br />
5.3 Helsefremmende og forebyggende strategier.<br />
Læring og mestring . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 14<br />
5.4 Forsknings- og fagutviklingsstrategier . . . . . . . . . . 15<br />
5.5 Standardisering av pasientforløp . . . . . . . . . . . . . 16<br />
5.6 Oppgavedeling som strategi . . . . . . . . . . . . . . . . 17<br />
5.7 Dokumentasjon og utvikling av felles<br />
styringsindikatorer . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 17<br />
5.8 Rekrutterings- og kompetansefremmende strategier 18<br />
5.9 Elektroniske samhandlingsstrategier . . . . . . . . . . . 18<br />
5.10 Økonomiske stimuleringsordninger . . . . . . . . . . . 19<br />
6. Handlingsplan . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 20<br />
6.1 Tiltak i 2010 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 20<br />
6.2 Tiltak i 2011 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 23<br />
6.3 Tiltak i 2012 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 25<br />
7. Avslutning . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 27<br />
Utarbeidet i regi av<br />
Samarbeidsutvalget<br />
10. juni 2010<br />
Vedtatt av<br />
Samarbeidsutvalget<br />
10. juni 2010<br />
1. Innledning<br />
En av hovedutfordringene i norsk helsevesen er<br />
fragmenteringen av tjenestene. Mangelfull helhetstenkning<br />
og koordinering er en viktig årsak til<br />
pasientopplevd og systemmessig kvalitetssvikt,<br />
dårlig ressursutnyttelse og et svekket omdømme.<br />
“Dårlig samhandling kan og må beskrives som et<br />
organisatorisk og systemmessig problem. Men først<br />
og fremst må vi forstå at dette er et problem som<br />
gir unødig lidelse og problemer for pasient/bruker<br />
og pårørende” (HOD notat nr. 1, 2008:1).<br />
Tiltak som kan styrke samhandlingen i helsevesenet<br />
innebærer et gevinstpotensial, både for den enkelte<br />
bruker og for samfunnet som helhet. Slike tiltak gjør<br />
oss i stand til bedre å løse helsevesenets oppgaver,<br />
både i nåtid og framtid.<br />
Dersom helsetjenestene skal utvikles i en<br />
sammenhengende kjede, må sykehus og<br />
<strong>kommune</strong>r samarbeide med grunnlag i felles<br />
virkelighetsforståelse, felles mål og virkemidler.<br />
Samarbeidsutvalget mellom <strong>kommune</strong>ne<br />
i Nord-Trøndelag og Helse Nord-Trøndelag HF<br />
behandlet i sitt <strong>møte</strong> 1/3-2010 “Innspill til modell<br />
for organisering av samhandling og videre arbeid<br />
med framtidige strategier”. Dette danner grunnlag<br />
for å utvikle en felles samhandlingsstrategi gjennom<br />
en prosess som munner ut i en handlingsplan<br />
innen 1. juni 2010.<br />
Samarbeidsutvalget gjorde 1/3-2010 følgende vedtak:<br />
“Samarbeidsutvalget tar forslag til videre opplegg<br />
for framtidige strategier for samarbeidsutvalget<br />
til etterretning og oppnevner Samarbeidsutvalget<br />
som styringsgruppe for arbeidet. Det oppnevnes<br />
to medlemmer fra <strong>kommune</strong>ne til strategigruppa<br />
og to fra Helse Nord-Trøndelag HF. Kari Bratland<br />
Totsås vil være leder for strategigruppa. Det utnevnes<br />
egen sekretær for strategiutvalget”.<br />
Strategigruppa har bestått av følgende medlemmer:<br />
Samhandlingssjef Kari Bratland Totsås,<br />
Helse Nord-Trøndelag HF (Leder)<br />
Kommunalsjef velferd Tone Haugan,<br />
Verdal <strong>kommune</strong><br />
Pleie- og omsorgsleder Håkon Kolstrøm,<br />
Grong <strong>kommune</strong><br />
Medisinskfaglig rådgiver Dagfinn Thorsvik,<br />
Helse Nord-Trøndelag HF<br />
Avdelingsleder Bernt Harald Opdal,<br />
psykiatrisk klinikk, Helse Nord-Trøndelag HF<br />
Helsefaglig rådgiver Øyvind Stenvik,<br />
Helse Nord-Trøndelag HF (Sekretær)<br />
• • • 2 • • • Strategi for samhandling • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • Strategi for samhandling • • • 3 • • •
2. Behovet for bedre samhandling<br />
2.1 Samhandlingsreformen<br />
Etter forberedende arbeid<br />
med Samhandlings reformen<br />
(Stortingsmelding nr. 47<br />
2008–2009) ble innstillingen<br />
fra Stortingets helse- og<br />
omsorgskomite behandlet<br />
i Stortinget 27/4-2010.<br />
Innledningsvis i denne<br />
innstillingen er det pekt<br />
på de store utfordringene<br />
helsetjenestene står overfor:<br />
• Behovet for sterkere<br />
koordinering av tjenestene<br />
• Utilstrekkelig innsats for<br />
å begrense og forebygge<br />
sykdom<br />
• Den demografiske utvikling<br />
og endring i sykdomsbildet<br />
som vil kunne true samfunnets<br />
økonomiske bæreevne<br />
I et sammendrag av Stortingsmelding<br />
nr. 47 skisseres deretter innsats -<br />
områdene og tiltakene i forhold til<br />
• Ny framtidig <strong>kommune</strong>rolle<br />
• Styrking av forebyggingsarbeidet<br />
• Spesialisthelsetjenestens organisering<br />
og oppgaver<br />
• Krav til ledelse og organisering<br />
• Frivillige organisasjoners rolle<br />
• Pasientrolle og pasientforløp<br />
• Bedre legetjenester i <strong>kommune</strong>ne<br />
• Kompetent helsepersonell<br />
• Etablering av økonomiske insentiver<br />
I komiteens merknader til innstillingen er det<br />
tatt utgangspunkt i målsettingen om å redusere<br />
sosiale helseforskjeller og sikre likeverdige<br />
tjenester uavhengig av diagnose, bosted, personlig<br />
økonomi, kjønn, etnisk bakgrunn og den enkeltes<br />
livssituasjon. Det er vist til at disse målsettingene<br />
kan nås gjennom<br />
• Styrking av <strong>kommune</strong>helsetjenesten<br />
• Økt satsing på folkehelsearbeid<br />
• Etablering av lokalmedisinske sentra<br />
• Utvikling av lokalsykehusenes rolle<br />
i spesialisthelsetjenesten<br />
2.2 Sykeheimer – Lokalmedisinske sentra<br />
De hjemmebaserte og institusjonsbaserte tjenestene<br />
i <strong>kommune</strong>ne er, og vil i enda sterkere grad<br />
i årene som kommer, være kjernefunksjoner i den<br />
kommunale helsetjenesten. Det har vært rettet mye<br />
oppmerksomhet mot sykeheimenes funksjoner. Det<br />
er viktig å påpeke at disse i stor grad avhenger av:<br />
• Velfungerende hjemmebaserte tjenester<br />
• Tydelig fokus på identifisering av risikogrupper<br />
og forebyggende strategier<br />
• Klare målsettinger for hvilke tjenester sykeheimene<br />
skal kunne yte<br />
• Personellressurser og kompetanse som står<br />
i forhold til disse målsettingene<br />
Med grunnlag i Stortingsmelding nr. 47 er det ikke<br />
uten videre mulig å tegne et ensartet bilde av<br />
hvordan de kommunale institusjonene skal utvikles<br />
for å <strong>møte</strong> utfordringene. “Det synes klart at<br />
målsettingene for samhandlingsreformen vil<br />
innebære behov for en faglig og ressursmessig<br />
styrking av sykeheimer for å kunne overta noen av<br />
de funksjonene sykehusene har i nå-situasjonen.”<br />
Det er allerede rundt omkring i vårt land<br />
etablert distriktsmedisinske sentre (DMS).<br />
Slike sentre inneholder ulike typer tjenester,<br />
bl.a.; “intermediære sengeplasser”, spesialist -<br />
poliklinikker, dialyseenheter osv. Begrepet<br />
“intermediære” behandlingstilbud blir i<br />
nå-situasjonen “..definert som spesialisttjenester<br />
i overgangsfasen mellom sykehus og <strong>kommune</strong>”,<br />
og gjelder pasienter som er ferdig utredet i sykehus<br />
og kan gjennomføre behandlingen med en lavere<br />
ressursinnsats i et DMS. Slike institusjonsplasser blir<br />
dermed en “mellomstasjon” mellom nivåene, hvor<br />
målgruppa er pasienter “på veg ut fra sykehus”.<br />
• • • 4 • • • Strategi for samhandling • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • Strategi for samhandling • • • 5 • • •
I planleggingen og gjennomføringen av<br />
Samhandlingsreformen vil det også være behov<br />
for å gi tjenester til pasienter som på kort varsel har<br />
behov for observasjon, funksjonsvurdering, enklere<br />
diagnostikk, behandling og rehabilitering, og som<br />
ofte i dagens praksis innlegges i sykehus som<br />
øyeblikkelig hjelp – pasienter som er “på veg inn<br />
til sykehus”. I hovedsak gjelder dette risikoutsatte<br />
pasienter med en eller flere kroniske sykdommer,<br />
pasienter som i den kommunale legevakttjenesten<br />
eller i de hjemmebaserte tjenestene, har behov<br />
for tettere oppfølging enn hva det vil være mulig<br />
å yte i pasientens bolig.<br />
De distriktspsykiatriske sentre (DPS) skal gi<br />
et allmennpsykiatrisk behandlingstilbud nært<br />
brukeren og i nært samarbeid med <strong>kommune</strong>ne.<br />
Ifølge Stortingsmelding nr. 25 (1997–98) skal DPS<br />
ivareta følgende funksjoner: Poliklinisk behandling,<br />
dagbehandling, korttids døgnbehandling, langtids -<br />
behandling og psykososial rehabilitering samt<br />
rådgiving og veiledning overfor kommunale<br />
tjenester.<br />
I tillegg til DMS og DPS har vi også rehabiliterings -<br />
sentre, som gir et tilbud om rehabilitering/<br />
opptrening til brukere som har behov etter<br />
en somatisk sykdom eller skade.<br />
Forutsetninger for at <strong>kommune</strong>ne skal kunne<br />
ivareta de pasientgruppene som i det foregående<br />
er beskrevet å være “på veg inn” eller “på veg ut”,<br />
vil bl.a. være:<br />
• Flere ansatte og høyere kompetanse i sykeheimene<br />
• God tilgang til legetjenester gjennom hele døgnet<br />
• En organisering som sikrer dialog mellom den<br />
lokale legetjenesten og spesialisthelsetjenesten<br />
• Løpende samhandling mellom en slik enhet<br />
og <strong>kommune</strong>ns øvrige tjenester<br />
Fra tidligere er begrepet “forsterket sykeheim”<br />
benyttet om slike kommunale institusjoner.<br />
Stortingsmelding nr. 47 lanserer begrepet “lokal -<br />
medisinske sentra” som en alternativ betegnelse<br />
på disse institusjonene. Det er innlysende at<br />
organiseringen av slike sentre i mange tilfeller<br />
vil forutsette et planmessig samarbeid mellom<br />
to eller flere <strong>kommune</strong>r for å sikre grunnlaget<br />
for stabil og effektiv drift. “Gjennomføringen<br />
av Samhandlingsreformen må ha som resultat<br />
at denne funksjonen blir en del av den ordinære<br />
kommunale helsetjenesten.”<br />
I oppfølgingen og gjennomføringen av Stortings -<br />
melding nr. 47 vil det i denne sammenheng bli en<br />
utfordring for <strong>kommune</strong>ne å finne fram til en riktig<br />
avveining mellom oppgaver som bør og skal løses<br />
i den enkelte <strong>kommune</strong>, i forhold til oppgaver<br />
som best kan løses gjennom interkommunale<br />
forpliktende avtaler. Det vil også bli en utfordring<br />
å utarbeide klare effektmål og synliggjøre resultater<br />
som en del av grunnlaget for en omfordeling<br />
av ressurser mellom helseforetak og <strong>kommune</strong>r.<br />
Velfungerende “lokalmedisinske sentra”<br />
vil i forbindelse med reformen som omfatter<br />
organiseringen av <strong>kommune</strong>helsetjenesten<br />
og oppgavedelingen i forhold til spesialist -<br />
helsetjenesten, være en viktig forutsetning<br />
for å oppfylle de overordnete målsettingene.<br />
Funksjonen kan oppsummeres slik:<br />
• En ny sentral del av den offentlige helsetjenesten<br />
• Kommunale institusjoner med flere tjenester<br />
som er tilpasset lokale forhold<br />
• Institusjoner som utfordrer tradisjonell<br />
tenkning om profesjonenes arbeidsområder<br />
og ansvars delingen mellom tjenestenivåene<br />
• Institusjoner med lavterskeltilbud til befolkningen<br />
• Kompetanse- og ressurssentre for pasienter,<br />
pårørende, helsepersonell, brukerorganisasjoner,<br />
frivillige organisasjoner m.fl.<br />
I utformingen av en felles strategi for <strong>kommune</strong>ne<br />
og spesialisthelsetjenesten i Nord-Trøndelag, vil det<br />
være nødvendig å bygge på hovedtrekkene i den<br />
nasjonale strategien. Det vises til etterfølgende<br />
strategier, målområder og tiltak.<br />
3. Helhetlig planlegging<br />
For alle aktiviteter som utløses i den<br />
videre oppfølging av strategidokumentet,<br />
skal følgende kontrollpunkter være<br />
gjennomdrøftet og besvart før oppstart:<br />
• Målsetting<br />
• Tiltak<br />
• Ansvar/organisering<br />
• Start/slutt<br />
• Kommunikasjon<br />
• Ressursbehov/kostnader<br />
• Effektmål<br />
• Evaluering<br />
• Rapportering<br />
Å operasjonalisere vil si:<br />
• Å beskrive hva som skal prioriteres, styres<br />
og koordineres innenfor et definert tidsrom.<br />
Dette kan eksempelvis skje gjennom en<br />
plan som omfatter deler av året, eller<br />
evt. hele året.<br />
• Å beslutte hvilke instanser som iverksetter<br />
og gjennomfører tiltak innenfor definerte<br />
rammer.<br />
• Å sørge for at de innsatsområder og tiltak<br />
som settes i fokus, blir fulgt opp gjennom<br />
egnet måling, evaluering og rapportering.<br />
• Å sørge for at det ved slutten av året, eller<br />
ved prosjektslutt, blir utarbeidet en rapport<br />
som oppsummerer aktiviteter og resultatene<br />
ved den virksomheten som er utløst.<br />
Rapporten vedlegges aktuell statistikk<br />
som viser den enkelte <strong>kommune</strong>s bruk<br />
av spesialisthelsetjenester.<br />
• Å sørge for at viktige resultater og<br />
erfaringer blir gjort kjent for samarbeids -<br />
instanser, brukergrupper og allmennheten<br />
gjennom de mediestrategier man har<br />
vedtatt å anvende.<br />
Årsrapporten danner grunnlag for en<br />
evaluering og gir noe av grunnlaget for<br />
neste års plan.<br />
• • • 6 • • • Strategi for samhandling • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • Strategi for samhandling • • • 7 • • •
4. Overordnet målsetting for samhandlingen<br />
Mellom <strong>kommune</strong>ne og helseforetaket skal en felles strategi<br />
og strukturerte samarbeidsformer bidra til:<br />
• At brukerne opplever en likeverdig, helhetlig og forutsigbar tjeneste<br />
med god kvalitet på bruker-, system- og fagnivå.<br />
• At oppgavedelingen mellom tjenesteyterne innrettes ut fra målsettingen<br />
om en mer effektiv (samfunnsøkonomisk) utnyttelse av disponible ressurser.<br />
• At effekten av styrket samhandling er målbar og blir evaluert.<br />
5. Strategier og målområder<br />
5.1 Arkitektur for samhandling<br />
Med “arkitektur” menes fastlagte organisatoriske<br />
samarbeidsstrukturer som sikrer at virksomheten<br />
utøves i et oversiktlig faglig og administrativt<br />
nettverk. Innenfor dette nettverket skal samarbeidet<br />
være forankret i de strategier som til enhver tid<br />
gjelder og de oppgaver/tiltak som blir prioritert.<br />
5.1.1 Basisavtale for samhandling mellom<br />
<strong>kommune</strong>ne og helseforetaket i Nord-Trøndelag<br />
MÅLSETTING<br />
Gjennom skriftlige avtaler mellom likeverdige parter<br />
skal det utvikles en samhandlingskultur som fører<br />
til at brukere får helhetlige og forutsigbare tjenester.<br />
Diagnostikk, øvrig kartlegging, behandling,<br />
habilitering/rehabilitering, pleie og omsorg skal<br />
gjennomføres slik at enkelttiltak forberedes og<br />
iverksettes i et samarbeid mellom bruker, pårørende,<br />
primærhelsetjenesten og spesialisthelsetjenesten<br />
i en sammenhengende tiltakskjede.<br />
Tiltak År<br />
Basisavtalen justeres, og gis utvidet gyldighet til 31/12-2011 2010<br />
Det iverksettes et arbeid med en mer omfattende revisjon av Basisavtalen 2011<br />
sett i lys av Samhandlingsreformens videre konkretiseringer<br />
• • • 8 • • • Strategi for samhandling • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • Strategi for samhandling • • • 9 • • •
5.1.2 Samarbeidsutvalget mellom <strong>kommune</strong>ne og spesialisthelsetjenesten i Nord-Trøndelag<br />
MÅLSETTING<br />
Samarbeidsutvalget består av representanter<br />
Gjennom formalisert samarbeid mellom aktørene i<br />
fra Helse Nord-Trøndelag HF, representanter<br />
helsetjenesten skal det sikres god dialog og erfarings -<br />
fra <strong>kommune</strong>ne i Nord-Trøndelag oppnevnt<br />
utveksling, som et grunnlag for at pasientene får<br />
av KS, representant fra rehabiliterings -<br />
en mer helhetlig tjeneste, og et felles eierskap til<br />
institusjonene samt at representant fra<br />
tjenestene. Samarbeidsutvalget skal være avtalemessig<br />
Fylkesmannen i Nord-Trøndelag har <strong>møte</strong>rett.<br />
forankret i Basisavtale for samhandling mellom<br />
Nåværende Samarbeidsutvalg er valgt for<br />
nivåene og utøver sin virksomhet med grunnlag<br />
perioden 1.1.2010 til 31.12.2012.<br />
i de omforente overordnete strategiske målene.<br />
Tiltak År<br />
Årsplan for 2010 fastlegges med grunnlag i Strategiplan 2010<br />
Årsplan for 2011 utarbeides 2010<br />
Årsrapport for 2010 2011<br />
Samarbeidsutvalget har minimum seks <strong>møte</strong>r i året 2011<br />
Gjennomgang av felles styringsindikatorer to ganger årlig 2011<br />
Helseledernettverk i Nord-Trøndelag KS/Fylkesmannen/Spesialisthelsetjenesten 2010<br />
5.1.3 “Kommuneregioner”<br />
Det er 24 <strong>kommune</strong>r<br />
i Nord-Trøndelag.<br />
I tillegg har Helse<br />
Nord-Trøndelag HF<br />
ansvar for å tilby<br />
spesialisthelsetjenester<br />
til to <strong>kommune</strong>r<br />
i Sør-Trøndelag<br />
og en <strong>kommune</strong><br />
i Nordland.<br />
RISSA<br />
Roan<br />
Rissa<br />
LEKSVIK<br />
Leksvik<br />
Osen<br />
Lauvsnes<br />
Stjørdal<br />
Namdalseid<br />
Malm<br />
Åsen<br />
Rørvik<br />
Nord-Trøndelag<br />
ROAN<br />
OSEN<br />
MOSVIK<br />
FROSTA<br />
VIKNA<br />
FLATANGER<br />
VERRAN<br />
INDERØY<br />
Strømmen<br />
Mosvik<br />
Levanger<br />
Hommelvik<br />
Abelvær<br />
Seierstad<br />
Statland<br />
Bangsund<br />
NAMDALSEID<br />
Beitstad<br />
Skogn<br />
LEVANGER<br />
STJØRDAL<br />
NAMSOS<br />
Sparbu<br />
Meråker<br />
LEKA<br />
Leka<br />
NÆRØY<br />
FOSNES<br />
Kolvereid<br />
Kopperå<br />
Salsbruket<br />
Verdal<br />
Høylandet<br />
Overhalla<br />
Namsos<br />
MERÅKER<br />
Salsvatnet<br />
OVERHALLA<br />
Snåsavatn<br />
Namsen<br />
Steinkjer<br />
STEINKJER<br />
VERDAL<br />
Feren<br />
Terråk<br />
HØYLANDET<br />
Grong<br />
Snåsa<br />
SNÅSA<br />
GRONG<br />
Namsskogan<br />
NAMSSKOGAN<br />
Sanddøla<br />
Tunnsjøen<br />
Skorovatn<br />
RØYRVIK<br />
Nordli<br />
Limingen<br />
LIERNE<br />
Store Namsvatnet<br />
Limingen<br />
Rengen<br />
MÅLSETTING<br />
Som ledd i overordnete mål kan det være formålstjenlig<br />
å legge <strong>kommune</strong>nes samhandlingsaktivitet<br />
til regionale strukturer. Det forutsettes at det<br />
arbeides videre med å få hensiktsmessig struktur<br />
og størrelse på samarbeidende <strong>kommune</strong>områder<br />
i Nord-Trøndelag.<br />
Hensikten med etablering av “<strong>kommune</strong>regioner”<br />
kan bl.a. være å:<br />
• Identifisere felles oppgaver<br />
• Utvikle hensiktsmessige strategier for<br />
å løse slike oppgaver<br />
• Organisere og gjennomføre de tiltak<br />
oppgavene krever<br />
• Ivareta representasjon overfor andre<br />
samarbeidsinstanser<br />
Tiltak År<br />
Kommunenes tilhørighet til “<strong>kommune</strong>regioner” avklares 2010<br />
“Kommuneregionene” etablerer samhandlingskoordinatorordning 2011<br />
Selv om det fastlegges en ordning som beskriver <strong>kommune</strong>nes regionvise tilhørighet, vil det i enkelte<br />
sammenhenger sannsynligvis være behov for at noen <strong>kommune</strong>r eller “<strong>kommune</strong>regioner” også<br />
innretter et samarbeid ut over regiongrensene. Eksempler på dette er namdals<strong>kommune</strong>r som<br />
samarbeider om legevakt og en felles rehabiliteringsinstitusjon på Høylandet. Leksvik <strong>kommune</strong><br />
som vurderer samarbeidsordninger mot andre <strong>kommune</strong>r på Fosenhalvøya gjennom Fosen DMS.<br />
Stjørdal <strong>kommune</strong> som samarbeider med <strong>kommune</strong>r i Sør-Trøndelag og St. Olavs Hospital.<br />
5.1.4 Andre samarbeidsfora mellom <strong>kommune</strong>r og spesialisthelsetjeneste<br />
MÅLSETTING<br />
Kunnskap om aktiviteter på ulike samarbeidsarenaer skal gi mulighet<br />
for koordinering av oppgaver, ressurser og erfaringsutveksling.<br />
Dette omfatter andre arenaer hvor representanter for <strong>kommune</strong>helsetjenesten og spesialisthelsetjenesten<br />
er deltakere, eksempelvis faglige og administrative samarbeidsarenaer mellom <strong>kommune</strong>ne,<br />
“<strong>kommune</strong>regioner” og aktører i helseforetaket, fellesarenaer på fylkesnivå, regionale fora.<br />
Det finnes en rekke slike fora. I tiltakslisten er det satt fokus på hvilke fora som er et grunnlag<br />
for å sikre en god “samhandlingsarkitektur”.<br />
• • • 10 • • • Strategi for samhandling • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • Strategi for samhandling • • • 11 • • •
Tiltak År<br />
Årlig Samarbeidskonferanse mellom <strong>kommune</strong>ne/KS, Helse Nord-Trøndelag HF og rehab.inst. Etablert<br />
Medisinskfaglig forum for namdalsregionen 2010<br />
Medisinskfaglig forum for innherredsregionen 2010<br />
Etablering av en ordning med klinikkvise koordinatorer for samhandling 2010<br />
Faste <strong>møte</strong>r mellom hver “<strong>kommune</strong>region” og Helse Nord-Trøndelag HF med fokus<br />
på aktuelle saker 2011<br />
Faste <strong>møte</strong>r mellom samhandlingsenheten i Helse Nord-Trøndelag HF 2011<br />
og samhandlingskoordinator for den enkelte “<strong>kommune</strong>region”<br />
5.1.5 Brukermedvirkning<br />
MÅLSETTING<br />
Brukermedvirkning skal være en integrert del av<br />
samhandlingsstrategien for å sikre at så vel den<br />
enkelte bruker som brukergrupper får sine<br />
interesser ivaretatt i planlegging og gjennomføring.<br />
Tiltak År<br />
Brukerutvalget i Helse Nord-Trøndelag blir tillagt oppgaven som referansegruppe 2010<br />
i utviklingen av en felles samhandlingsstrategi<br />
Brukerutvalget oppnevner en fast representant til Samarbeidsutvalget 2010<br />
Brukerorganisasjonene skal være representert i alle utredningsoppgaver 2010<br />
og samhandlingsprosjekter som berører brukernes interesser<br />
5.2 Kommunikasjon i samhandlingsstrategien<br />
MÅLSETTING<br />
Styrket tillit til helsetjenestene gjennom aktiv og<br />
målrettet kommunikasjon mellom helseaktørene,<br />
og mellom helsetjenesten og befolkningen. I tillegg<br />
til god kommunikasjon og samhandling mellom<br />
<strong>kommune</strong>ne og helseforetaket, er det viktig<br />
at det utvikles god intern kommunikasjon og<br />
samhandling mellom ulike aktører internt i den<br />
enkelte <strong>kommune</strong> og internt i helseforetaket.<br />
Samhandlingen mellom partene i helsetjenesten<br />
skal være preget av åpenhet og respekt. Prosesser<br />
og tiltak innenfor samhandlingsfeltet skal preges<br />
av åpenhet og tigjengelighet.<br />
Tiltak År<br />
Kommunikasjonslinjer styrkes i alle ledd 2010<br />
Det skal opprettes et eget nettsted for samhandling 2011<br />
Samhandlingen mellom partene i helsetjenesten skal være preget av åpenhet og respekt<br />
• Strategier og handlinger som påvirker andre i helsetjenesten, skal aktivt kommuniseres til disse<br />
• Informasjonen gjøres så langt som mulig, tilgjengelig på web<br />
• Samarbeidsinstanser (organisasjoner og personer) skal omtales med respekt<br />
• De ulike delene av helsetjenesten må tilstrebe å opptre samordnet<br />
Prosesser og tiltak innenfor samhandlingsfeltet skal preges av åpenhet og tilgjengelighet<br />
• Saklister, protokoller, deltakeroversikt og andre beskrivelser av ulike <strong>møte</strong>arenaer skal gjøres tilgjengelig<br />
for innsyn via internett<br />
• Samarbeidsutvalget og underliggende utvalg/arbeidsgrupper skal aktivt søke medieeksponering<br />
av egen virksomhet og konkrete forbedringer som iverksettes<br />
Kommunikasjonslinjer styrkes i alle ledd<br />
• Gjennom opprettelse av administrative og faglige arenaer under Samarbeidsutvalget<br />
• Mellom tjenesteyterne og brukerne (involvering av allmennheten, brukergrupper, Brukerutvalget)<br />
(kfr. punkt 5.1.5)<br />
• Mellom helseaktørene (kfr. punkt 5.1.4)<br />
• Overfor befolkningen gjennom åpen, tilgjengelig og aktiv informasjon<br />
• • • 12 • • • Strategi for samhandling • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • Strategi for samhandling • • • 13 • • •
5.3 Helsefremmende og forebyggende strategier. Læring og mestring<br />
MÅLSETTING<br />
En av spesialisthelsetjenestens fire hovedoppgaver<br />
er opplæring av pasienter og pårørende.<br />
Spesialisthelsetjenesten skal også fremme folkehelse<br />
og motvirke sykdom. Disse oppgavene må løses<br />
i samarbeid mellom <strong>kommune</strong>ne og spesialist -<br />
helsetjenesten, og det er viktig at rollefordelingen<br />
mellom <strong>kommune</strong>n og helseforetakene blir<br />
avklart.<br />
Helsefremmende arbeid er befolkningsrettet og angår de fleste samfunnssektorer i tillegg<br />
til helse tjenesten. Kommunene og spesialisthelsetjenesten må samarbeide for å identifisere<br />
befolkningsgrupper, vurdere og iverksette tiltak.<br />
Forebyggende helsearbeid er individrettet og skal hindre at sykdom oppstår, – at sykdom forverrer<br />
seg, eller at sykdom gir komplikasjoner. Forebyggende helsearbeid er helsetjenestens oppgave,<br />
og må løses i et samarbeid mellom bruker, <strong>kommune</strong>helsetjeneste og spesialisthelsetjeneste.<br />
Primærforebygging har som mål å oppnå god helseatferd, være frisk og unngå sykdom og skade.<br />
Eksempler er helsestasjons- og skolehelsetjenesten, vaksinering, ulykkesforebygging, helseopplysning,<br />
lavterskeltilbud rettet mot risikogrupper.<br />
Sekundærforebygging har som mål å forebygge tilbakefall og holde seg frisk.<br />
Eksempler er medisinering, aktivisering, røykeavvenning, kostholdsveiledning.<br />
Tertiærforebygging har som mål å lære å leve med problemet, men hindre at det blir verre.<br />
Eksempler er å klare dagliglivets gjøremål, trene opp funksjonsevne, læring og mestring (rehabilitering).<br />
Tiltak År<br />
Nettverk for helsefremmende og forebyggende arbeid. Etablert<br />
Årlig samarbeidskonferanse for helsefremmende og forebyggende arbeid<br />
Ambulante team/poliklinikker for geriatri/demens/alderspsykiatri 2011<br />
Rådgivning ved livsstilssykdommer 2011<br />
Utvikling av tilbud innen læring og mestring i kommunal regi, 2011<br />
med faglig støtte fra helseforetaket og brukerorganisasjonene/likemannsarbeidet<br />
Etablering og koordinering av ambulante team i <strong>kommune</strong>r og helseforetak 2012<br />
5.4 Forsknings- og fagutviklingsstrategier<br />
MÅLSETTING<br />
Forsknings- og utviklingsarbeid skal gjennomføres<br />
innenfor tjenesteområder som er sentrale på<br />
samhandlingsfeltet, for å øke kunnskapen om<br />
hvordan tjenestene faktisk virker – og for<br />
å dokumentere effekter av de tiltak som blir<br />
iverksatt.<br />
Det må etterstrebes større samordning av forsknings- og fagutviklingsressurser i Nord-Trøndelag.<br />
Det er i dag flere miljøer med ulike fortrinn og kvaliteter (NTNU, HiNT, HUNT, Omsorgs -<br />
forskningssenteret, NAPHA m.fl.). Disse bør kunne forene og utnytte ressurser mer målrettet.<br />
Helsetjenesten i Nord-Trøndelag må ha en tydeligere rolle på etterspørselssiden når det gjelder<br />
samarbeid med disse miljøene.<br />
Undervisningssykeheimenes og undervisningshjemmetjenestens rolle? Her er det arbeid på gang<br />
med å utvikle konseptene, og det vil relativt snart bli tydeliggjort hvilke funksjoner som blir tillagt disse<br />
tjenestene. Dette vil også omfatte nye og mer hensiktsmessige betegnelser. Eksempelvis er det foreslått<br />
å benevne disse tjenestene som Utviklingssentre for omsorgstjenester i <strong>kommune</strong>ne.<br />
Tiltak År<br />
Utvelgelse og kartlegging av pasientforløp og organisatoriske utfordringer<br />
for prioriterte pasientgrupper<br />
2010<br />
Undervisningssykeheimens og undervisningshjemmetjenestens rolle må tydeliggjøres og utvikles 2011<br />
Samarbeid med forskningsmiljøene om forsknings- og utviklingsoppgaver 2011<br />
“Kommunediagnose” – Epidemiologisk kartlegging gjennom bruk av HUNT-data 2012<br />
• • • 14 • • • Strategi for samhandling • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • Strategi for samhandling • • • 15 • • •
5.5 Standardisering av pasientforløp<br />
MÅLSETTING<br />
Standardisering av pasientforløp (faglig og<br />
organisatorisk) skal utvikles innenfor relevante<br />
tjenesteområder, slik at overordnete målsettinger<br />
i helsetjenesten blir oppfylt og nødvendig/<br />
hensiktsmessig koordinering ivaretatt<br />
• Pasientenes rett til forsvarlige, forutsigbare,<br />
kvalitetsmessig gode og likeverdige tjenester<br />
blir sikret<br />
• Kravet til effektiv samlet ressursutnyttelse<br />
blir hensyntatt<br />
• Organisering av tjenestetilbud ut fra<br />
BEON-prinsippet er førende<br />
Tiltak År<br />
Utvikling av samhandlingsmodeller i forhold til alvorlig psykisk syke personer 2010<br />
som har behov for koordinerte tjenester<br />
Utvikling av en minstestandard for sykeheimstjenester, herunder organisatoriske løsninger 2011<br />
for lokalmedisinske sentre<br />
Pasienter med særlige behov for koordinerte helsetjenester får oppnevnt 2011<br />
en pasientkoordinator som kontaktpunkt i tjenestene<br />
Logistikkforbedring med fokus på tydeligere oppgavedeling mellom nivåene, 2012<br />
redusert variasjon i tilgangen til kompetanse og kapasitet i tjenestene<br />
5.6 Oppgavedeling som strategi<br />
MÅLSETTING<br />
I omtalen av en ny framtidig <strong>kommune</strong>rolle<br />
legger helse- og omsorgskomiteen i Stortinget<br />
vekt på en overføring av oppgaver fra spesialist -<br />
helsetjenesten til <strong>kommune</strong>ne og en klarere<br />
fordeling av ansvar og oppgaver mellom nivåene.<br />
Ansvars fordelingen må fastlegges gjennom<br />
konkretisering av oppgaver. Det skal derfor innføres<br />
et forpliktende avtalesystem mellom <strong>kommune</strong>r<br />
og samarbeidende helseforetak om oppgavedeling<br />
og samarbeid. Slike avtaler må omhandle prosesser<br />
og kriterier knyttet til overføring mellom nivåene,<br />
både ved innleggelse i, og utskrivning fra sykehus.<br />
Aktuelle oppgaver ut over dagens portefølje<br />
forutsetter at spesialisthelsetjenesten bidrar med<br />
kompetansebygging/kompetanseutvikling for de<br />
<strong>kommune</strong>ne/enhetene som har behov for det,<br />
MÅLSETTING<br />
Kommuner og sykehus har hittil i beskjeden<br />
grad tatt i bruk indikatorer som kan benyttes som<br />
grunnlag for dialog og evaluering av samhandlingen<br />
mellom nivåene. En systematisk registrering og<br />
rapportering av styringsindikatorer mellom<br />
og at økonomi følger oppgaver som er klart<br />
definert.<br />
Komiteens flertall mener at lokalmedisinske sentre<br />
skal eies og drives av <strong>kommune</strong>ne, selv om det<br />
i slike sentre også skal kunne tilbys spesialisthelsetjenester.<br />
Komiteen mener også at fastleger må få<br />
større innflytelse på inntaksprosedyrene i sykeheimer<br />
og oppfølging etter innleggelse. Det betinger<br />
godt forarbeid før inntak i ledige plasser, og det<br />
forutsetter et system/takstgrunnlag for å kunne<br />
delta i tildelings<strong>møte</strong>ne. Et alternativ kan være<br />
elektronisk samhandling i forkant og under <strong>møte</strong>ne.<br />
Et tredje alternativ er at <strong>kommune</strong>n har egne<br />
“sykeheimsleger” som ivaretar den medisinske<br />
vurderingen.<br />
Stjørdal DMS ble etablert i mars 2007 med 12 intermediære plasser, fire kommunale plasser,<br />
dialyseenhet og spesialistpoliklinikk innen gynekologi, ortopedi, radiologi, jordmortjeneste,<br />
samt andre kommunale tjenestetilbud. Et femårig samarbeidsprosjekt mellom Stjørdal <strong>kommune</strong>,<br />
Helse Nord-Trøndelag HF og Helse Midt-Norge RHF.<br />
Tiltak År<br />
Distriktsmedisinsk senter (DMS) Inntrøndelag 2010<br />
Evaluering og re-design av distriktspsykiatriske sentre (DPS) 2010<br />
Utarbeidelse av planer for et lokalmedisinsk senter i namdalsregionen 2011<br />
5.7 Dokumentasjon og utvikling av felles styringsindikatorer<br />
tjenesteyterne, skal danne grunnlag for evaluering<br />
av kvaliteten i samhandlingen og bidra til en<br />
identifisering av innsatsområder, og si noe om<br />
hvordan avtalt oppgavefordeling fungerer.<br />
Tiltak År<br />
Framskaffe oversikt over forskjeller i henvisningsrater, kunnskap om viktige pasientgrupper, 2010<br />
forbruk av liggedøgn, re-innleggelser, tilgjengelighet til sykeheimstjenester,<br />
avvik i forhold til Basisavtalen etc.<br />
• • • 16 • • • Strategi for samhandling • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • Strategi for samhandling • • • 17 • • •
5.8 Rekrutterings- og kompetansefremmende strategier<br />
MÅLSETTING<br />
Kommunene og helseforetaket har både<br />
i nå-situasjonen og i årene framover et interesse -<br />
fellesskap knyttet til samarbeid om utdanning,<br />
kompetanseutvikling og rekruttering for<br />
å oppnå stabile og faglig kvalifiserte tjenester<br />
med tilstrekkelig kapasitet. En strategi på dette<br />
området må ta utgangspunkt i de fagressurser som<br />
er sårbare på kort og lang sikt, og mulighetene<br />
for å skape robuste og attraktive fagmiljø gjennom<br />
samarbeid.<br />
Tiltak År<br />
Utprøving av en ordning med praksiskonsulenter/kompetansekoordinator knyttet til fastlegene 2010<br />
og pleie- og omsorgstjenesten<br />
Etablering av et personalnettverk mellom “<strong>kommune</strong>regionene” og helseforetaket 2011<br />
5.9 Elektroniske samhandlingsstrategier<br />
MÅLSETTING<br />
Bruk av elektronisk verktøy skal bidra til å effektivisere og kvalitetssikre<br />
samhandlingen i helsetjenesten, slik at det kommer brukerne til gode.<br />
Gjennom det nasjonale Meldingsløftet og Regional styringsgruppe for elektronisk samhandling, foregår<br />
et utviklingsarbeid som også omfatter Helse Nord-Trøndelag og KS. Det er gitt oppdrag til lokale<br />
koordinatorer på foretaksnivå og Helse Midt-Norge IT (HEMIT) i å bistå med implementeringen både<br />
i sykehus og primærhelsetjenesten. Arbeidet har vært i gang siden 2008, og det tas sikte på innføring<br />
av elektroniske henvisninger og svarrutiner og elektroniske epikriser mellom legetjenestene i løpet av<br />
2011. Deretter utbredning av elektroniske meldinger mellom sykehus og pleie- og omsorgstjenestene.<br />
Tiltak År<br />
Innføring av elektronisk henvisning og svarrutiner og elektroniske epikriser 2011<br />
mellom legetjenesten og sykehus<br />
Innføring av elektroniske meldinger mellom pleie- og omsorgstjenesten og sykehus 2011<br />
5.10 Økonomiske stimuleringsordninger<br />
MÅLSETTING<br />
For å understøtte de overordnete mål i<br />
helse reformen skal det settes inn økonomiske<br />
virkemidler som bidrar til å fremme samhandlingen.<br />
Det pågår et nasjonalt arbeid for å utvikle<br />
hensiktsmessige finansieringsmodeller.<br />
I påvente av denne avklaring vil det være<br />
nødvendig med stimuleringstiltak for å komme<br />
i gang med noen prioriterte samhandlingstiltak.<br />
Tiltak År<br />
Det utarbeides prosjektforslag som er egnet til å utprøve effekter og vurdere 2011<br />
hensiktsmessighet av økonomiske insentiver.<br />
• • • 18 • • • Strategi for samhandling • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • Strategi for samhandling • • • 19 • • •
6. Handlingsplan<br />
6.1 Tiltak i 2010<br />
Tiltak Ansvar/Organisering Start Slutt<br />
Basisavtalen justeres, og gis utvidet gyldighet Arbeidsgruppe er nedsatt 15.4.2010 1.10.2010<br />
til 31.12.2011<br />
Årsplan for 2010 fastlegges med grunnlag Samarbeidsutvalget August<br />
i Strategiplan i plenum 2010<br />
Årsplan for 2011 utarbeides Samarbeidsutvalget 15.11.2010<br />
i plenum<br />
Kommunenes tilhørighet til “<strong>kommune</strong>regioner” avklares KS/<strong>kommune</strong>ne 31.12.2010<br />
Årlig Samarbeidskonferanse mellom <strong>kommune</strong>ne/KS, Samarbeidsutvalget Etablert<br />
Helse Nord-Trøndelag HF og rehabiliteringsinstitusjonene<br />
Medisinskfaglig forum for namdalsregionen Arbeidsgruppe nedsatt 2010<br />
Medisinskfaglig forum for innherredsregionen Arbeidsgruppe nedsettes 2010<br />
Etablering av en ordning med klinikkvise Helse Nord-Trøndelag HF 31.12.2010<br />
koordinatorer for samhandling<br />
Brukerutvalget i Helse Nord-Trøndelag blir tillagt Samarbeidsutvalget Juni 2010<br />
oppgaven som referansegruppe i utviklingen av<br />
en felles samhandlingsstrategi<br />
Brukerutvalget oppnevner en fast representant Samarbeidsutvalget Høsten 31.12.2010<br />
til Samarbeidsutvalget 2010<br />
Brukerorganisasjonene skal være representert Samarbeidsutvalget 2010<br />
i utredningsoppgaver og samhandlingsprosjekter<br />
som berører brukernes interesser<br />
Kommunikasjonslinjer styrkes i alle ledd Samarbeidsutvalget 2010<br />
Nettverk for helsefremmende og forebyggende arbeid. Samhandlingsnettverket Etablert<br />
Årlig samarbeidskonferanse for helsefremmende<br />
og forebyggende arbeid<br />
Utvelgelse og kartlegging av pasientforløp Samarbeidsutvalget 2010<br />
og organisatoriske utfordringer for prioriterte<br />
pasientgrupper<br />
Utvikling av samhandlingsmodeller i forhold Nedsatt prosjektgruppe 2009 2012<br />
til alvorlig psykisk syke personer som har behov<br />
for koordinerte tjenester<br />
Tiltak Ansvar/Organisering Start Slutt<br />
Distriktsmedisinsk senter (DMS) Inntrøndelag Samarbeidsprosjekt I drift fra<br />
mellom <strong>kommune</strong>ne 1.1.2011<br />
Steinkjer, Inderøy,<br />
Verran, Mosvik, Snåsa og<br />
Helse Nord-Trøndelag HF<br />
Evaluering og re-design av Startet samtaler mellom 2010<br />
distriktspsykiatriske sentre (DPS) aktuelle <strong>kommune</strong>r og<br />
Helse Nord-Trøndelag HF<br />
Framskaffe oversikt over forskjeller i henvisningsrater, Et arbeidsutvalg under 2010 Fast<br />
kunnskap om viktige pasientgrupper, forbruk Samarbeidsutvalget ordning<br />
av liggedøgn, re-innleggelser, tilgjengelighet til vurderer hvilke<br />
sykeheimstjenester, avvik i forhold til Basisavtalen etc. parametre/statistikk-<br />
grunnlag som bør benyttes<br />
Utprøving av en ordning med praksiskonsulenter/ Helse Nord-Trøndelag HF 2010<br />
kompetansekoordinator knyttet til fastlegene og<br />
pleie- og omsorgstjenesten<br />
Utarbeidelse av planer for et lokalmedisinsk senter Kommunene 2010<br />
i namdalsregionen i namdalsregionen<br />
Helseledernettverk i Nord-Trøndelag KS/ KS og Fylkesmannen 2010<br />
Fylkesmannen/Spesialisthelsetjenesten<br />
Kommunikasjon<br />
Samarbeidsutvalget har ansvar for at bruker -<br />
medvirkning sikres og at informasjon om justert<br />
Basisavtale blir gjort kjent blant alle interessenter.<br />
Det skal også informeres om at en mer omfattende<br />
revisjon blir iverksatt i 2011.<br />
Det utarbeides sakliste og skrives referat for alle<br />
<strong>møte</strong>r i Samarbeidsutvalget. Referatene legges<br />
ut elektronisk, tilgjengelig for Brukerutvalg, alle<br />
<strong>kommune</strong>r, KS, rehabiliteringsinstitusjonene,<br />
Fylkesmannens representant og Regionalt<br />
brukerutvalg. Sakliste og referat skal også være<br />
tilgjengelig på Samarbeidsutvalgets internettsider.<br />
Årsplan og årsrapport gjøres tilgjengelig på samme<br />
måte som forrige punkt.<br />
Samarbeidsutvalget innarbeider sin<br />
kommunikasjons- og informasjonsstrategi<br />
som en del av årsplanen.<br />
Oversikt styringsindikatorer legges ved<br />
Samarbeidsutvalgets årsrapport.<br />
Praksiskonsulenter/kompetansekoordinatorer<br />
skal blant annet ha oppgaver knyttet til:<br />
1. Medvirkning i utformingen av pasientforløp<br />
(felles prosedyrer).<br />
2. Utvikling av standarder for informasjons -<br />
utveksling (henvisninger og epikriser).<br />
Samarbeidsutvalget tar initiativ til en prosess<br />
som munner ut i konkrete prosjekter i tråd med<br />
utvalgets anbefalinger. Helse- og omsorgskomiteen<br />
antyder muligheten av lokalt initierte forsøks -<br />
prosjekt med kommunal medfinansiering.<br />
• • • 20 • • • Strategi for samhandling • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • Strategi for samhandling • • • 21 • • •
Ressursbehov/kostnader<br />
Justering av Basisavtalen vil ikke medføre<br />
spesielle kostnader ut over arbeidsgruppens<br />
tidsbruk.<br />
Samarbeidsutvalgets tidsbruk, reiseog<br />
<strong>møte</strong>utgifter.<br />
Brukerrepresentanters tidsbruk, reiseog<br />
<strong>møte</strong>utgifter.<br />
Opprettelse av kommunikasjonsarenaer<br />
(administrative/faglige) vil ivareta ulike hensyn,<br />
og det er avgjørende at kommunikasjonsmålene<br />
som er satt i strategien drøftes mellom aktørene.<br />
Eventuelle tiltak innenfor kommunikasjon som<br />
utløser spesifikke kostnader vil kunne være:<br />
annonsering, egne målinger av tillit/brukertilfredshet,<br />
opprettelse av nye informasjonsorgan m.m.<br />
Effektmål<br />
Justert Basisavtale er implementert i <strong>kommune</strong>r<br />
og helseforetaket innen 31.12.2010.<br />
Samarbeidsutvalgets årsplan og årsrapport.<br />
Andel brukere med tillit til helsetjenesten<br />
i Nord-Trøndelag skal øke for hvert år.<br />
Nord-Trøndelag fylke skal ha høyest andel<br />
brukere som uttrykker tillit til tjenesteyterne.<br />
Prosjekt og planer med tilknytning til<br />
samhandlings strategiene skal omfatte planer<br />
for kommunikasjon.<br />
Det skal dokumenteres at brukerne har<br />
deltatt i utviklingsprosjekt som er knyttet<br />
til samhandlingsstrategiene.<br />
Informasjon som er relevant for andre<br />
i helsetjenesten er gjort mer tilgjengelig.<br />
Medieeksponering innenfor samhandling økes.<br />
Ett pasientforløp ferdig medio 2011.<br />
Evaluering<br />
Vil skje i forbindelse med at justert Basisavtale<br />
foreligger.<br />
Samarbeidsutvalgets årsrapport.<br />
Rapportering<br />
Samarbeidsutvalgets årsrapport for 2010.<br />
6.2 Tiltak i 2011<br />
Tiltak Ansvar/Organisering Start Slutt<br />
Det iverksettes et arbeid med en mer Samarbeidsutvalget 2011 2012<br />
omfattende revisjon av Basisavtalen sett i lys av iverksetter og gir mandat<br />
Samhandlingsreformens videre konkretiseringer<br />
Årsrapport for 2010 Samarbeidsutvalget Februar 2011<br />
Samarbeidsutvalget har minimum seks <strong>møte</strong>r i året Samarbeidsutvalget 2011<br />
Gjennomgang av felles styringsindikatorer to ganger årlig Helseforetaket er ansvarlig 2011<br />
“Kommuneregionene” etablerer en Den enkelte 1.1.2011<br />
samhandlingskoordinatorordning <strong>kommune</strong>region<br />
Faste <strong>møte</strong>r mellom hver “<strong>kommune</strong>region” Samhandlingssjef i HNT og 2011<br />
og Helse Nord-Trøndelag HF med fokus samhandlingskoordinator<br />
på aktuelle saker i “<strong>kommune</strong>regionene”<br />
Faste <strong>møte</strong>r mellom samhandlingsenheten i Samhandlingssjef i HNT og<br />
Helse Nord-Trøndelag HF og samhandlingskoordinator samhandlingskoordinator<br />
for den enkelte “<strong>kommune</strong>region” i “<strong>kommune</strong>regionene”<br />
Det skal opprettes et eget nettsted for samhandling Samarbeidsutvalget 2011<br />
Ambulante team/poliklinikker for geriatri/ Samarbeidsutvalget 2011<br />
demens/alderspsykiatri<br />
Rådgivning ved livsstilssykdommer “Kommuneregionene” 2011<br />
med støtte fra HNT<br />
Utvikling av tilbud innen læring og mestring Samarbeidsutvalget 2011<br />
i kommunal regi med faglig støtte fra helseforetaket<br />
og brukerorganisasjonene/likemannsarbeidet<br />
Undervisningssykeheimens og undervisnings- Samarbeidsutvalget 2011<br />
hjemmetjenestens rolle må tydeliggjøres og utvikles<br />
Samarbeid med forskningsmiljøene Samarbeidsutvalget 2011<br />
om forsknings- og utviklingsoppgaver<br />
Utvikling av en minstestandard for Avvente politisk vedtak? 2011<br />
sykeheimstjenester,herunder organisatoriske Iverksette et forberedende<br />
løsninger for lokalmedisinske sentre arbeid?<br />
Pasienter med særlige behov for koordinerte Kommunene 2011<br />
tjenester får oppnevnt en pasientkoordinator<br />
som kontaktpunkt i tjenestene<br />
• • • 22 • • • Strategi for samhandling • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • Strategi for samhandling • • • 23 • • •
Tiltak Ansvar/Organisering Start Slutt<br />
Etablering av et personalnettverk mellom Helse Nord-Trøndelag HF 2011<br />
<strong>kommune</strong>ne og helseforetaket<br />
Innføring av elektronisk henvisning og svarrutiner Helse Nord-Trøndelag HF 2011<br />
og elektroniske epikriser mellom legetjenesten og HEMIT<br />
og sykehus<br />
Innføring av elektroniske meldinger mellom pleie- Helse Nord-Trøndelag HF 2011<br />
og omsorgstjenesten og sykehus og HEMIT<br />
Det utarbeides prosjektforslag som er egnet til Samarbeidsutvalget 2011<br />
å utprøve effekter og vurdere hensiktsmessighet<br />
av økonomiske insentiver<br />
Kommunikasjon<br />
Samarbeidsutvalget har ansvar for at bruker -<br />
medvirkning sikres og at informasjon om revisjon av<br />
Basisavtalen blir gjort kjent blant alle interessenter.<br />
Definerte “<strong>kommune</strong>regioner” må fortrinnsvis<br />
organisere sin virksomhet under en koordinerende<br />
instans. På samme måte som helseforetaket har<br />
en samhandlingssjef, bør det også være<br />
etablert en samhandlingskoordinator for den<br />
enkelte <strong>kommune</strong>region.<br />
Det utarbeides sakliste og skrives referat<br />
fra de faste <strong>møte</strong>ne, som sendes til aktører<br />
i samhandlingsnettverket.<br />
Ressursbehov/kostnader<br />
Vil avhenge av hvilken organisering som blir<br />
valgt i forhold til revisjon av Basisavtalen.<br />
Samarbeidsutvalgets tidsbruk, reise- og<br />
<strong>møte</strong>utgifter som følge av økt <strong>møte</strong>aktivitet.<br />
Etablering av koordinerende instans for hver<br />
<strong>kommune</strong>region kan medføre økt tidsbruk,<br />
reise- og <strong>møte</strong>utgifter.<br />
Effektmål<br />
Revidert Basisavtale foreligger i 2012.<br />
Årsrapport foreligger.<br />
Koordinerende instans i den enkelte<br />
<strong>kommune</strong>region er etablert.<br />
Samarbeidsutvalget blir i stand til å gjennomføre<br />
planlagt samarbeid og holde løpende oversikt over<br />
samhandlingsrelaterte aktiviteter i nordtrøndersk<br />
helsetjeneste.<br />
Evaluering<br />
Vil skje i forbindelse med at revidert Basisavtale<br />
foreligger.<br />
Årsrapport fra Samarbeidsutvalget.<br />
Rapportering<br />
I forbindelse med avsluttet arbeid/iverksetting<br />
av revidert Basisavtale, og i Samarbeidsutvalgets<br />
årsrapport for 2011.<br />
Det utarbeides en årlig oversikt fra hver<br />
<strong>kommune</strong>region til Samarbeidsutvalget,<br />
med presentasjon av gjennomførte og planlagte<br />
aktiviteter.<br />
Samarbeidsutvalget skal løpende være/holde seg<br />
informert om aktivitet i samarbeidsfora, herunder<br />
deres mandat, sammensetning og arbeidsform.<br />
6.3 Tiltak i 2012<br />
Tiltak Ansvar/Organisering Start Slutt<br />
Etablering og koordinering av ambulante team “Kommuneregionene” og 2012<br />
i <strong>kommune</strong>r og helseforetak Helse Nord-Trøndelag HF<br />
“Kommunediagnose” – Epidemiologisk kartlegging Samarbeidsutvalget 2012<br />
gjennom bruk av HUNT-data<br />
Logistikkforbedring med fokus på tydeligere Samarbeidsutvalget 2012<br />
oppgavedeling mellom nivåene, redusert variasjon<br />
i tilgangen til kompetanse og kapasitet i tjenestene<br />
Evaluere DMS Stjørdal 2012<br />
Evaluering<br />
Samarbeidsutvalgets rolle og arbeidsform må evalueres i forhold til eventuelle<br />
endringer som inntrer i tilknytning til Samhandlingsreformen i 2012.<br />
Rapportering<br />
Samarbeidsutvalgets årsrapport for 2012.<br />
• • • 24 • • • Strategi for samhandling • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • Strategi for samhandling • • • 25 • • •
7. Avslutning<br />
Samhandlingsområdene er mange og utfordrende.<br />
Innenfor hvert område er det flere oppgaver og<br />
muligheter. Det er ikke likegyldig hvilke oppgaver/<br />
tiltak som prioriteres. Det er innlysende at noen<br />
oppgaver må komme foran andre. Noen av<br />
mål områdene i dokumentet vil måtte ha grader<br />
av langsiktighet og krever nærmere oppgave- og<br />
ansvarsavklaring i henhold til Samhandlings -<br />
reformens utviklingsløp. Andre målområder vil<br />
det være mulig å initiere på kort sikt. En årlig<br />
handlings-/tiltaksplan vil derfor kreve løpende<br />
rullering og behandling av Samarbeidsutvalget.<br />
Prioriteringer 2010–2012<br />
• Etablering av en fast, forpliktende samhandlingsarkitektur<br />
• Skaffe oversikt over igangværende relevante<br />
prosjekter<br />
• Sikre brukermedvirkning<br />
• Følge opp kommunikasjonsstrategien<br />
• Dokumentasjon og utvikling av felles<br />
styringsindikatorer<br />
• Oppstart av arbeid med standardisering<br />
av pasientforløp<br />
I tillegg er det viktig å følge opp med konkrete<br />
tiltak/prosjekter innenfor:<br />
• Helsefremmende og forebyggende strategier,<br />
særlig med fokus på sentrale pasientgrupper<br />
innen psykiatri/rus/demens/livstilssykdom<br />
• Læring og mestring i kommunal regi<br />
• Utprøving av en ordning med praksiskonsulenter<br />
• Det etableres/videreutvikles hensiktsmessige<br />
nettverks- og <strong>møte</strong>arenaer, både på faglig og<br />
administrativt nivå, for å få gjennomført de<br />
prioriterte tiltakene. For noen av tiltakene vil det<br />
være nødvendig med organisering i egne prosjekter<br />
• Oppgavedeling mellom <strong>kommune</strong>helsetjenesten og<br />
spesialisthelsetjenesten. Dette arbeidet bør igangsettes<br />
så snart som mulig. Mange <strong>kommune</strong>r er i gang med<br />
prosjekter for å <strong>møte</strong> de utfordringene Samhandlings -<br />
reformen innebærer. For å utarbeide gode løsnings -<br />
forslag er det behov for kunnskap om hvilke nye<br />
oppgaver som vil falle på <strong>kommune</strong>ne, herunder<br />
hvilken kompetanse som kreves, evt. rekrutteringsproblematikk,<br />
behovet for å utvikle løsninger over<br />
<strong>kommune</strong> grensene, behovet for å avklare hva som<br />
kan tillegges funksjonen for lokalmedisinske sentre<br />
(forsterkede sykeheimer), plassproblematikk m.m.<br />
Samhandlingsnettverk<br />
I forhold til strategi og målområde 5.1.3.<br />
– “Kommuneregioner” etablerer nå lokale/regionale<br />
samhandlingsfunksjoner i form av tilsatte som<br />
benevnes prosjektledere, koordinatorer, kontakt -<br />
personer etc. Når disse funksjonene er på plass,<br />
tilrådes det at man etablerer et samhandlings -<br />
nettverk, der helseforetakets samhandlingsfunksjon<br />
inngår i nettverket. Et slikt forum vil kunne bidra<br />
til erfaringsutveksling og sikre framdrift i forhold til<br />
utvikling og implementering av vedtatte strategier.<br />
Kommunikasjon i samhandlingsstrategien<br />
Strategi og målområde 5.2 beskriver betydningen<br />
av god kommunikasjon. I flere av strategiene er<br />
det forutsatt at virksomhet dokumenteres gjennom<br />
årsrapporter. Slike rapporter må standardiseres, være<br />
kortfattede og informative. Det anbefales at arbeidet<br />
med denne oppgaven igangsettes 2. halvår 2010<br />
og tas i bruk ved utgangen av 2010.<br />
Økonomiske stimuleringstiltak<br />
Det vises til strategi og målområde 5.10.<br />
Samarbeids utvalget initierer en prosess for å vurdere<br />
behovet for økonomiske insentiver knyttet til noen av<br />
de prioriterte oppgavene som er foreslått igangsatt<br />
i perioden 2010–2011. Dette kobles mot kommende<br />
budsjettarbeid, men eksterne finansierings kilder<br />
vurderes også i denne sammenheng.<br />
• • • 26 • • • Strategi for samhandling • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • Strategi for samhandling • • • 27 • • •
På lag med deg<br />
for din helse<br />
Helse Nord-Trøndelag HF<br />
Postadresse:<br />
Postboks 333<br />
7601 Levanger<br />
Besøksadresse:<br />
Kirkegt. 2<br />
7600 Levanger<br />
E-post: post@hnt.no<br />
www.hnt.no<br />
Samarbeidsutvalget<br />
Helse Nord-Trøndelag HF<br />
Postadresse:<br />
Postboks 333<br />
7601 Levanger<br />
E-post: post@hnt.no<br />
www.hnt.no<br />
KS Nord-Trøndelag<br />
Postadresse:<br />
Postboks 2560<br />
7735 Steinkjer<br />
Besøksadresse:<br />
Fylkets Hus<br />
7735 Steinkjer<br />
E-post: ksnt@ks.no<br />
www.ks.no<br />
Helse Nord-Trøndelag<br />
Trio Media 7/10
VIKNA KOMMUNE<br />
Postadresse Telefon Telefaks<br />
Postboks 133, Sentrum 74 39 33 00 74 39 00 70<br />
7901 RØRVIK E-post: vikna@vikna.<strong>kommune</strong>.no<br />
Saksnr.: 2008/224-115<br />
Arkiv: 033<br />
SAKSFRAMLEGG<br />
Dato: 24.09.2010<br />
Saksbehandler/Tlf: Roger Andersen / 74 39 33 13<br />
Utvalgssaksnr Utvalg Møtedato<br />
15/10 Råd for likestilling av funksjonshemmede 24.09.2010<br />
132/10 Formannskap 19.10.2010<br />
NOU 2010:5 "Aktiv deltakelse, likeverd og inkludering" - Uttalelse fra<br />
<strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>.<br />
Vedlagte dokumenter:<br />
- Ingen.<br />
Dokumenter ikke vedlagt:<br />
- E-post datert 17.09.2010 fra Norsk Handikapforbund i Nord-Trøndelag.<br />
RÅDMANNENS FORSLAG TIL VEDTAK:<br />
<strong>Vikna</strong> formannskap slutter seg til Rådet for likestilling av funksjonshemmede i<br />
<strong>Vikna</strong> sitt vedtak om å avvise Hotleutvalgets forslag om å overføre dagens statlige<br />
ansvar for hjelpemidler til <strong>kommune</strong>ne .<br />
<strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> ener retten til hjelpemidler fortsatt skal ligge til folketrygdloven<br />
med et statlig finansieringsansvar. Dette vil sikre funksjonshemmede tilgang til<br />
hjelpemidler på alle livsområder, med mulighet til å leve et selvstendig liv. De<br />
økonomiske utfordringer <strong>kommune</strong>ne står overfor gir lite rom for nye omfattende<br />
oppgaver på dette området.<br />
Retten til hjelpemidler må være uavhengig av geografisk bosted og<br />
<strong>kommune</strong>økonomi. Staten bør heller forbedre hjelpemiddelformidlingen ved å<br />
bidra til å styrke <strong>kommune</strong>nes ergoterapitilbud og rehabilitering, samt styrke<br />
vaktmestertjenesten for reparasjon av hjelpemidler.
Saksprotokoll i Råd for likestilling av funksjonshemmede - 24.09.2010<br />
Behandling:<br />
Ingen andre forslag til vedtak.<br />
Vedtak:<br />
Rådmannens forslag til vedtak enstemmig vedtatt<br />
2
SAKSGRUNNLAG<br />
Nedsatt utvalg – ”Holteutvalget” har foreslått omfattende endringer i hjelpemiddelordningen for<br />
funksjonshemmede både innholdsmessig og ikke minst spørsmål knyttet til finansiering av<br />
ordningen. Norges Handikapforbund reagerer strekt på de foreslåtte endringene og ber de<br />
kommunale rådende for likestilling av funksjonshemmede sammen med formannskapet eller<br />
<strong>kommune</strong>styret om å avgi en felles uttalelse til Holteutvalgets forslag til endringer.<br />
Utvalget har foretatt en gjennomgang av hjelpemiddelområdet for regjeringen.<br />
Holteutvalgets forslag ble lagt fram 4. mai i NOU 2010:5. Utvalget foreslår mange endringer<br />
som funksjonshemmedes organisasjoner reagerer sterkt på.<br />
I dag er hjelpemiddelområdet hjemlet i folketrygdloven og hjelpemidlene finansieres av<br />
staten til brukere med varige funksjonsnedsettelser. Kommunene har finansieringsansvaret<br />
for hjelpemidler ved midlertidig behov. NAV Hjelpemiddelsentral i fylkene har spesialkompetanse<br />
på området og samarbeider nært med kommunale fagfolk for å gi<br />
funksjonshemmede et tilbud i nærmiljøet.<br />
Rettigheter i folketrygdloven og statlig finansiering sikrer funksjonshemmede et mest mulig<br />
likeverdig tilbud, uavhengig av bosted, alder og økonomi. Gråsoner er systematisk bygget ned<br />
gjennom utviklingen av formidlingssystemet. Skolehjelpemidler ble overført fra <strong>kommune</strong>r og<br />
fylker til folketrygden i 1997 fordi det var så store forskjeller.<br />
Holteutvalget forslår å overføre ansvar fra stat til <strong>kommune</strong>.<br />
Utvalget foreslår et systemskifte der hjelpemiddelområdet splittes opp og legges over på<br />
den enkelte sektor. Rettigheter tas ut av folketrygdloven. Utvalget foreslår å overføre mye<br />
av dagens statlige ansvar til <strong>kommune</strong>ne for å oppnå mer helhetlige løsninger og<br />
kostnads-kontroll. Hjelpemidler i barnehage, skole, bolig og dagligliv (dagens<br />
bestillingsordning) foreslås finansiert gjennom rammebevilgning til <strong>kommune</strong>ne. Utvalget<br />
foreslår at et lovutvalg skal gå gjennom jussen på området.<br />
Konsekvenser for <strong>kommune</strong>ne<br />
Dersom utvalgets forslag blir realisert vil nye oppgaver legges på <strong>kommune</strong>ne uten sikkerhet<br />
for at penger følger med. Kommunene får ansvaret for å finansiere hjelpemidler i barnehage,<br />
skole, bolig og dagligliv, samt det faglige ansvaret for å formidle rett løsning til brukerne.<br />
Ca 40 % av <strong>kommune</strong>ne har ikke ergoterapeut. Kommunene får ansvaret for vedtak, innkjøp,<br />
lagerhold, reparasjoner, resirkulering og markedsoversikt. Hjelpemiddelsentralene driver i<br />
dag en omfattende kursvirksomhet for <strong>kommune</strong>ne og har ansvar for anskaffelser og<br />
kvalitetssikring av hjelpemidler, også innen bestillingsordningen. PrisewaterHouse Coopers viste<br />
i sin delutredning for utvalget at dagens system er formålseffektivt og at <strong>kommune</strong>ne har stor<br />
nytte av hjelpemiddelsentralene.<br />
Konsekvenser for hjelpemiddelbrukerne<br />
Livet deles opp i sektorer der du må henvende deg ulike steder for ulike hjelpemidler til<br />
barnehage, skole, arbeid og dagligliv. Gråsoner vil oppstå i overgangene mellom<br />
barnehage/skole/arbeid. Uten retten til hjelpemidler i folketrygdloven, vil tilgangen til rett<br />
hjelpemiddel bli en budsjettsak innen den enkelte sektor i <strong>kommune</strong>n. Barn med behov for<br />
hjelpemidler i skolen må konkurrere med andre gode formål som skal dekkes av skolens<br />
budsjett. Ulikhetene fra før 1997 vil oppstå igjen, med konsekvenser for barns utvikling.<br />
Bedre løsning er<br />
3
• Videreføre dagens formidlingssystem med lovhjemling i folketrygdloven for alle<br />
hjelpemidler slik at funksjonshemmede sikres et likeverdig tilbud og tilgang til<br />
nødvendige hjelpemidler.<br />
• Bygge videre på den oppgave- og ansvarsfordelingen som er nedfelt i<br />
folketrygdloven, i <strong>kommune</strong>helsetjenesteloven og i samarbeidsavtaler.<br />
• Styrke rehabiliteringstjenesten i <strong>kommune</strong>ne. Satse mer på ergoterapitjenester.<br />
• Styrke vaktmestertjenesten i <strong>kommune</strong>ne for reparasjon og montering.<br />
• Forenkle rutiner og saksbehandling ved hjelpemiddelsentralene.<br />
• Samarbeid med funksjonshemmedes organisasjoner om utvikling og forbedringer.<br />
RÅDMANNENS VURDERING<br />
Rådmannen deler de vurderingene som ligger til grunn i saken og foreslår at Handikapforbundet<br />
sitt forslag til uttalelse tiltres. Saken er behandlet av Rådet for likestilling av funksjonshemmede<br />
i <strong>Vikna</strong>. Forslaget til vedtak er i samsvar med deres vedtak.<br />
KONKLUSJON/TILRÅDING<br />
Jfr. forslag til vedtak.<br />
Rørvik, 30.09.2010<br />
Roy H. Ottesen<br />
rådmann<br />
4
VIKNA KOMMUNE<br />
Postadresse Telefon Telefaks<br />
Postboks 133, Sentrum 74 39 33 00 74 39 00 70<br />
7901 RØRVIK E-post: vikna@vikna.<strong>kommune</strong>.no<br />
Saksnr.: 2009/519-13<br />
Arkiv: U01<br />
SAKSFRAMLEGG<br />
Dato: 22.09.2010<br />
Saksbehandler/Tlf: Anne Mette Haugan / 74 39 34 32<br />
Utvalgssaksnr Utvalg Møtedato<br />
133/10 Formannskap 19.10.2010<br />
Kommunestyre<br />
Landbruksstyret<br />
Inn på tunet - konkretisering av behov/satsningsområder i <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>.<br />
Vedlagte dokumenter:<br />
1 Rapport - Inn på tunet satsning i <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong><br />
Dokumenter ikke vedlagt:<br />
- Ingen.<br />
RÅDMANNENS FORSLAG TIL VEDTAK:<br />
Formannskapet rår til slikt vedtak av <strong>kommune</strong>styret:<br />
Kommunestyret vedtar:<br />
1. Rapporten ”Inn på tunet i <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>” tas til orientering.<br />
2. Spørsmålet om bevilging til satsning på ”Inn på tunet i <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>” vil<br />
<strong>kommune</strong>styret ta stilling til ved behandlingen av <strong>kommune</strong>budsjettet 2011 og<br />
økonomiplanen 2011-2014.
SAKSGRUNNLAG<br />
Rapport Inn på tunet satsning i <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>.<br />
SAKSOPPLYSNINGER<br />
Arbeidsgruppen innen grønn omsorg har i løpet av en periode jobbet med beskrivelse av<br />
muligheten av å etablere inn på tunet/grønn omsorg tilbud i <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>. Arbeidsgruppen<br />
har tenkt langsiktig og har nedenfor er det konkretisert ulike målgrupper som vi ønsker å<br />
prioritere i første omgang. Viser også til tidligere sak i formannskapet (utvalgssaksnr. 94/09)<br />
angående inn på tunet satsning i <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>.<br />
Arbeidsgruppen ønsker å prioritere UNGDOM. I tabellen nedenfor er det satt opp ulike<br />
målsettinger/prioriteringer, hvilke behov har vi i <strong>Vikna</strong>, ansvar og ca. kostnad ved bruk av en Inn<br />
på tunet gård.<br />
Satsningsområde for <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> på Inn på tunet<br />
Målsetting/<br />
Prioriteringer<br />
Helse Ungdom –<br />
De mellom 16 og 21 år som<br />
har droppet ut av skolen.<br />
De bør ha en oppfølging på<br />
5 år.<br />
Skole Ungdom –<br />
Gjelder de elevene som er<br />
mellom 10 og 16 år.<br />
Spesialpedagogisk opplegg<br />
for elever som av ulike<br />
grunner har behov for et<br />
alternativ til vanlig<br />
klasseundervisning.<br />
De bør ha en oppfølging på<br />
5 år.<br />
Behov Ansvar Kostnad ved bruk<br />
av Inn på tunet<br />
For 2010 er det innmeldt<br />
11 ungdommer i denne<br />
aldersgruppen i <strong>Vikna</strong>.<br />
Ca. 5 av disse ungdommene<br />
har behov for å være på en<br />
Inn på tunet gård.<br />
I Rørvik skole er det ca.<br />
10 elever som har behov for<br />
alternativ<br />
klasseundervisning.<br />
På Austafjord skole er det<br />
ca. 4 elever som har behov<br />
for alternativ<br />
klasseundervisning.<br />
2<br />
Kommunen/<br />
Helse sektoren<br />
og NAV.<br />
Kommunen/<br />
Rektorer<br />
gård<br />
Ca. 150.000,-.<br />
Ca. 560.000,-.<br />
For de ungdommene som faller ut av videregående skole (de mellom 16 og 21 år) er disse et<br />
betydelig voksende problem. Stadig flere dropper skolen. Som oftest har disse personene hatt<br />
store problemer tidligere med mobbing og lærevansker på barneskolen. Tall fra statistisk<br />
sentralbyrå viser at i en <strong>kommune</strong> på <strong>Vikna</strong>s størrelse vil hver innbygger koste kr. 555,- i snitt<br />
dersom denne ungdommen kommer på sosialstønad. I <strong>Vikna</strong> er det ca. 5 personer av de som<br />
faller ut av videregående skole som har behov for å være på en Inn på tunet gård.<br />
På skolen vil en i første omgang konsentrere seg om elever som har spesielle behov, elever som<br />
av en eller grunn ikke finner seg til rette i den vanlige skolehverdagen. Dette er gjerne elever<br />
med lærevansker, utfordrende adferd, samspills- og motivasjonsvansker, manglende grenser og<br />
rammer. Dagens skole er preget av mye teori, og det er vanskelig å finne tid til praktiske<br />
aktiviteter. Med et opplegg gjennom Inn på Tunet ville slike elever kunne få oppleve<br />
mestringsfølelse og tilhørighet på en annen måte. I <strong>Vikna</strong> fordelt på Rørvik og Austafjord skoler<br />
er det ca. 14 elever som har behov for alternativ til vanlig klasseundervisning.
For at <strong>kommune</strong>n skal lykkes med Inn på tunet satsningen er det ulike ting som må være til<br />
stede. Det er avgjørende at det bevilges friske midler, det er <strong>kommune</strong>n som må drive<br />
utviklingen av sektoren ut fra innbyggernes behov, hovedansvaret må ligge på rådmannens stab,<br />
det må være en tverrpolitisk og tverrsektoriell oppslutning om satsningen og det må være et<br />
tydelig fokus på langsiktighet og kvalitet til en fornuftig pris.<br />
I forhold til nasjonale føringer på skole, helse- og arbeidsmarkedspolitikk og <strong>kommune</strong>ns egne<br />
planer som psykatriplan 2008-2010, rusplan 2010-2014 og <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> Nærings- og<br />
utviklingsplan 20010-2012, er Inn på tunet noe som <strong>kommune</strong>n bør prioritere de kommende<br />
årene (se vedlegg 2 for kort målbeskrivelse for de ulike kommunale planene).<br />
I forhold til andre <strong>kommune</strong>r jfr. vedlegg 3, kommer også <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> veldig dårlig ut i<br />
forhold til satsning på Inn på tunet tilbud.<br />
Hvis det blir vedtatt at <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> skal satse på Inn på tunet tjenesten fra 2011, vil det bli<br />
søkt om midler via Inn på tunet løftet (til landbruks- og matdepartementet) i begynnelsen av<br />
februar 2011 til ulike prosjekter.<br />
Arbeidsgruppen ønsker at <strong>kommune</strong>n bevilger kr. 150.000,- i frie midler til satsning på Inn<br />
på tunet i <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> for 2011, med opptrapping til kr. 300.000,- i år 2 (2012).<br />
RÅDMANNENS VURDERING<br />
Mandatet til prosjektgruppen var å utrede alternativ tilbud som kan/bør etableres i samarbeid<br />
med lokale gårdbrukere. I framlagte rapport har prosjektgruppen konkretisert ulike målgrupper.<br />
Et Inn på tunet opplegg vil koste ca. kr. 40.000,- per person. I enkelte tilfeller vil det være mulig<br />
å få graderte priser slik at tilbudet kan omfatte flere. Som det framgår over er det i dag ca. 20<br />
personer innenfor skolesektoren og helsesektoren som har behov for dette tilbudet. Kostnaden vil<br />
utgjøre til sammen ca. kr. 700.000,-. Samtidig når en ser på helheten vil <strong>kommune</strong>n med stor<br />
sannsynlighet over tid kunne redusere nettoutgiften betydelig, bl. a. som følge av reduserte<br />
utgifter til sosialstønad og området rus/psykiatri.<br />
Rådmannen er i utgangspunktet positiv til Inn på tunet prosjekt og framlagte rapport gir en god<br />
begrunnelse for dette. Problemet er den økonomiske siden på kort sikt selv om vi vet at dette vil<br />
gi innsparinger over tid. Dette er et paradoks.<br />
Et alternativ kan være oppstart i begrenset omfang. Den enkelte etat forutsettes å måtte prioritere<br />
egenandel til dette.<br />
Saken (rapporten) legges i denne omgang fram til <strong>kommune</strong>styret til orientering. Spørsmålet om<br />
konkret bevilgning til tiltaket i <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> foreslår rådmannen at <strong>kommune</strong>styret kommer<br />
tilbake til ved behandlingen av <strong>kommune</strong>budsjettet 2011. Den økonomiske situasjonen for oss<br />
gjør det svært vanskelig å prioritere nye tiltak, ikke minst når vi må redusere tilbud ellers i<br />
budsjettet.<br />
KONKLUSJON/TILRÅDING<br />
I samsvar med rådmannens vedtak.<br />
3
Rørvik, 05.10.2010<br />
Roy H. Ottesen<br />
rådmann<br />
4
INN PÅ TUNET SATSNING I VIKNA KOMMUNE<br />
SAMMENDRAG<br />
Arbeidsgruppen innen grønn omsorg har i løpet av en periode jobbet med beskrivelse av<br />
muligheten av å etablere inn på tunet/grønn omsorg tilbud i <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>. Det er skrevet<br />
en grundig rapport. Arbeidsgruppen har tenkt langsiktig og har nedenfor konkretisert ulike<br />
målgrupper som vi ønsker å prioritere i første omgang.<br />
Arbeidsgruppen ønsker å prioritere UNGDOM. I tabellen nedenfor er det satt opp ulike<br />
målsettinger/prioriteringer, hvilke behov har vi i <strong>Vikna</strong>, ansvar og ca. kostnad ved bruk av en<br />
Inn på tunet gård.<br />
Satsningsområde for <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> på Inn på tunet<br />
Målsetting/<br />
Prioriteringer<br />
Helse Ungdom –<br />
De mellom 16 og 21 år som<br />
har droppet ut av skolen.<br />
De bør ha en oppfølging på<br />
5 år.<br />
Skole Ungdom –<br />
Gjelder de elevene som er<br />
mellom 10 og 16 år.<br />
Spesialpedagogisk opplegg<br />
for elever som av ulike<br />
grunner har behov for et<br />
alternativ til vanlig<br />
klasseundervisning.<br />
De bør ha en oppfølging på<br />
5 år.<br />
Behov Ansvar Kostnad ved bruk<br />
av Inn på tunet<br />
gård<br />
For 2010 er det innmeldt<br />
11 ungdommer i denne<br />
aldersgruppen i <strong>Vikna</strong>.<br />
Ca. 5 av disse ungdommene<br />
har behov for å være på en<br />
Inn på tunet gård.<br />
I Røvik skole er det ca. ?<br />
elever som har behov for<br />
alternativ<br />
klasseundervisning.<br />
På Austafjord skole er det<br />
ca. 4 elever som har behov<br />
for alternativ<br />
klasseundervisning.<br />
Kommunen/<br />
Helse sektoren<br />
og NAV.<br />
Kommunen/<br />
Rektorer<br />
Ca. 150.000,-.<br />
Ca. 150.000,-.<br />
For de ungdommene som faller ut av videregående skole (de mellom 16 og 21 år) er disse et<br />
betydelig voksende problem. Stadig flere dropper skolen. Som oftest har disse personene hatt<br />
store problemer tidligere med mobbing og lærevansker på barneskolen. Tall fra statistisk<br />
sentralbyrå viser at i en <strong>kommune</strong> på <strong>Vikna</strong>s størrelse vil hver innbygger koste kr. 555,- i snitt<br />
dersom denne ungdommen kommer på sosialtrygd.<br />
1
For at <strong>kommune</strong>n skal lykkes med Inn på tunet satsningen er det ulike ting som må være til<br />
stede. Det er avgjørende at politikerne bevilger friske midler, det er <strong>kommune</strong>n som må drive<br />
utviklingen av sektoren ut fra innbyggernes behov, hovedansvaret må ligge på rådmannens<br />
stab, det må være en tverrpolitisk og tverrsektoriell oppslutning om satsningen og det må være<br />
et tydelig fokus på langsiktighet og kvalitet til en fornuftig pris.<br />
I forhold til nasjonale føringer på skole, helse- og arbeidsmarkedspolitikk og <strong>kommune</strong>ns<br />
egne planer som psykatriplan 2007, rusplan 2010 og <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> Nærings og<br />
utviklingsplan 2007-2010? , er Inn på tunet noe som <strong>kommune</strong>n bør prioritere de kommende<br />
årene (se vedlegg for kort målbeskrivelse for de ulike kommunale planene).<br />
I forhold til andre <strong>kommune</strong>r jfr. vedlegg 2, kommer også <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> veldig dårlig ut i<br />
forhold til satsning på Inn på tunet tilbud.<br />
Arbeidsgruppen håper at <strong>kommune</strong>n bevilger kr. ………. i frie midler til satsning på<br />
Inn på tunet i <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> for 2011.<br />
Hvis det er interesse fra <strong>kommune</strong>ns side til å satse på Inn på tunet tjenesten fra 2011, vil det<br />
bli søkt om midler via Inn på tunet løftet (til landbruks- og matdepartementet) i begynnelsen<br />
av februar 2011 til ulike prosjekter.<br />
2
1.INNLEDNING<br />
I henhold til formannskap sak 68/09 ble det satt ned arbeidsgruppe for å utrede muligheten av<br />
å etablere et prosjekt innen grønn omsorg.<br />
Arbeidsgruppen har bestått av:<br />
Prosjektleder Anne Mette Haugan – jordbrukssjef<br />
Kjersti Heitmann – psykiatrisk sykepleier<br />
Kari Storsul / Astrid Karlsen – rektor ved Austafjord skole<br />
Dag Roar Opdal – rådgiver <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong><br />
Jan Einar Gravseth – NAV<br />
Arbeidsgruppen har hatt jevnt og trutt <strong>møte</strong>r i prosjektperioden. Den 10. mars ble det også<br />
avholdt et informasjons<strong>møte</strong> om Inn på tunet i <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>, der gårdbrukere som var<br />
interessert fikk komme. Politikere var også invitert, men kun en person møtte. Møtet omfattet<br />
også Leka og Nærøy <strong>kommune</strong>. Til sammen var det totalt 25 personer. Yngve Skaara<br />
prosjektleder for prosjekt grønne helse- og verlferdstjenester hos Fylkesmannens helse- og<br />
sosial- og barnevernavdeling og Siri Bruheim ved Fylkesmannenslandbruksavdeling var<br />
foredragsholdere.<br />
Etter dette <strong>møte</strong>t ble vi klar over at vi måtte tenke langsiktig og konkretisere hva <strong>Vikna</strong><br />
<strong>kommune</strong> har behov for innenfor Inn på tunet. Hva trenger <strong>kommune</strong>n av tilbud?<br />
Det er også avholdt ett <strong>møte</strong> med leder i NAV og Ytre Namdal Vekst. Den 8/7-10 ble det<br />
arrangert fagtur for ”gårdkjærringer” i Ytre Namdal, der en av besøkene var til en Inn på tunet<br />
gård i Grong (Jørum gård).<br />
Nedenfor er det skrevet litt hva inn på tunet er, begrepsavklaringer, hva slags tilbud <strong>Vikna</strong><br />
<strong>kommune</strong> har behov for (dvs. hva ønsker arbeidsgruppen å prioritere) og til slutt hvordan<br />
arbeidet med Inn på tunet kan organiseres i <strong>kommune</strong>n.<br />
1.2 Hva er Inn på tunet?<br />
Inn på tunet omfatter tilrettelagte aktiviteter og pedagogiske tilbud på gårdsbruk til alle<br />
aldersgrupper. Dette er i hovedsak tjenestetilbud som foregår i nært samarbeid med oppvekst/<br />
skole-, helse/ sosial-, samt arbeids- og velferdssektorene. Bonden er direkte involvert i<br />
tilbudet, enten som leder, som utleier eller begge deler. Kjøperen av tjenestene er<br />
hovedsakelig <strong>kommune</strong>n, men kan også være statlige instanser og private aktører.<br />
Inn på tunet og grønn omsorg forener gårdens ressurser med samfunnets behov for alternative<br />
arenaer for barn, unge og voksne. Meningsfylte aktiviteter som gir mestringsopplevelser,<br />
læring gjennom praktiske og sansefylte oppgaver er noe av det som tunet og gården er et<br />
utmerket utgangspunkt for.<br />
Det kan være opplæringstilbud til klasser, grupper og tilrettelagt opplæring for enkeltelever i<br />
grunnskolen, og tilbud om vernede arbeidsplasser innen psykiatri. Nav kan bruke det opp mot<br />
3
ukere med spesielle behov. Gårdene gir arbeidstrening/opplæring til personer som av en<br />
eller annen grunn ikke fungerer på skolen eller i arbeidslivet gjennom snekkerverksted,<br />
vedproduksjon, bil- og landbruksverksted. Noen <strong>kommune</strong>r har også tatt i bruk gården som et<br />
tilbud til hjemmeboende demente.<br />
1.3 Begrepsavklaringer<br />
Inn på tunet representerer et mangfold av tilbud til ulike brukergrupper. For å lette arbeidet<br />
med og systematisere de ulike tilbudene, er begrepet Inn på tunet tenkt benyttet sammen med<br />
en beskrivelse av hva tilbudet går ut på, slik som undervisning, arbeidstrening eller dagtilbud.<br />
En naturlig inndeling og fremtidig navnsetting vil kunne være:<br />
Inn på tunet oppvekst<br />
Skole- og fritidstilbud og tilrettelagte tilbud for barn med spesielle behov, funksjonshemming<br />
eller adferdsproblemer. Innholdet i tilbudet formes av gårdens muligheter og av hva brukerne<br />
har behov for. De menneskene som bor på gården er svært viktige for tryggheten og<br />
stabiliteten ved/i tilbudet. Under Inn på tunet – oppvekst finnes ulike undergrupper:<br />
• Inn på tunet – allmennpedagogikk<br />
I de overordnede målene i den generelle læreplanen er store deler av målene knyttet til<br />
kunnskap og ferdigheter som med fordel kan tilegnes gjennom aktiviteter på gården og i<br />
skog og utmark knyttet til denne.<br />
• Inn på tunet – spesialpedagogikk (eller tilrettelagt pedagogikk)<br />
Tilrettelagt opplæringstilbud for barn og unge med spesielle behov.<br />
• Inn på tunet – fritid<br />
De vanligste tilbudene er skolefritidsordningen, tilbud i ferier og fritid og avlastning for<br />
fosterhjem og hjem i helger. Det tilbys opplevelser, aktiviteter og samvær med gården<br />
som ramme og utgangspunkt. Dette kan være tiltak som er satt i gang gjennom barnevernet.<br />
Inn på tunet helse og rehabilitering<br />
• Inn på tunet - rus<br />
Personer som har eller står i fare for å utvikle rus- og avhengighetsproblem. I alle faser av<br />
problemutvikling kan aktivitetstilbud i forbindelse med skole, arbeid eller fritid være med<br />
på å gi mening, mestringsopplevelse, voksenkontakt og tilhørighet.<br />
• Inn på tunet – utviklingshemmede.<br />
Psykisk utviklingshemmede utgjør den største gruppen blant mennesker med<br />
funksjonshemninger som har et arbeids- og aktivitetstilbud på gård. Ikke alle finner seg til<br />
rette i de tradisjonelle tilbudene eller de har andre behov når det gjelder arbeid og<br />
aktivitet. For dem vil tilrettelagt arbeid i landbruket være et godt alternativ. Det<br />
finnes dagsenter som knytter til seg en gård som en del av egen virksomhet.<br />
• Inn på tunet - psykisk helse.<br />
Til denne gruppen tilbys dagtilbud med variert aktivitet uten arbeidspress, hvor det legges<br />
vekt på å gi rom for den enkelte til å utfolde seg i et miljø med mange typer gjøremål.<br />
Tilbudet på gården skal også bidra til struktur og sammenheng i tilværelsen og en<br />
4
opplevelse av sosialt fellesskap.<br />
• Inn på tunet - demens<br />
Et økende antall personer blir rammet av demens, noen mens de fremdeles er yrkesaktive<br />
og fysisk velfungerende. I dag er det svært få aktivitetstilbud tilpasset denne gruppen.<br />
Det medfører at mange blir sittende inaktive hjemme. Gjennom dagtilbud på gårdsbruk<br />
kan denne gruppen få tilbud om en mer aktiv hverdag, noe som kan være en viktig<br />
avlastning for pårørende.<br />
1.4 Kvalitetssikring<br />
IK (intern-kontroll) -forskriften gir pålegg om et system for intern-kontroll på gården. Dette<br />
skal ivareta ansattes og brukeres sikkerhet gjennom å sikre arbeidsmiljøet og produktet eller<br />
tjenesten som frambys. Gårder som driver et tilbud innenfor Inn på tunet kommer inn under<br />
dette regelverket og skal dermed ha et system for HMS. Tilbyder av tjenestene må kunne<br />
dokumentere at aktiviteten skjer innenfor kravene som stilles.<br />
Per 16/6-2010 har Norges Bondelag utviklet et nytt verktøy til kvalitetssikring av Inn på<br />
tunet-tjenester. Verktøyet bygger på KSL. Målet med slikt verktøy er at Inn på tunet skal tilby<br />
meningsfylte, forutsigbare og trygge aktiviteter i et levende natur- og gårdsmiljø.<br />
Brukere av tjenesten skall ikke ilegges produksjonskrav slik at den enkelte må produsere.<br />
Bondens inntjening skall være basert på pris per bruker fra bestiller. Salg av varer og tjenester<br />
må være uavhengig av brukernes arbeidsevne, overskudd bør gå til brukerne eller tiltak for.<br />
Den enkelte tilbyder er pålagt å ha oversikt over hva som kreves av virksomheten i forhold til<br />
det regelverk som berører gården, både HMS-lovgivning og andre lover. Det er en lang rekke<br />
lover og forskrifter som kan inneholde elementer en IPT-tilbyder må være klar over. Per i dag<br />
finnes det ingen komplett oversikt.<br />
Kvalitetssikringen av innhold i tilbudet må ligge i rutinene rundt den daglige omgangen med<br />
brukerne med innsynsmulighet for alle relevante parter. Gårdbrukere skal ikke gå inn i rollen<br />
som vernepleier, lærer, sosionom el.lign. så sant vedkommende ikke har en profesjonell<br />
bakgrunn fra et av de respektive områdene. Gårdbrukeren skal først og fremst fungere som<br />
arbeidsleder og tilrettelegger, mens fagfolkene fra den aktuelle etaten som kjøper tjenester hos<br />
gårdbrukeren, må stå ansvarlig for at brukerne/elevene får et faglig forsvarlig opplæringseller<br />
omsorgstilbud. Like fullt vil kvaliteten på opplæringen eller i omsorgen for den enkelte<br />
bruker i stor grad stå og falle med gårdbrukerens engasjement, forståelse,<br />
kommunikasjonsevne med mer, det vi ofte omtaler som ”bondens egnethet”.<br />
1.5 Nasjonale føringer på skole, helse- og arbeidsmarkedspolitikk<br />
• Skole<br />
o Lærerplanens generelle del<br />
• Helse<br />
o St.meld. nr. 25 (2005-2006) Mestring, muligheter og mening.<br />
§ Omsorgsplan 2015<br />
§ Demensplan 2015<br />
5
o Opptrappingsplan for psykisk helse<br />
o Opptrappingsplan på rusfeltet<br />
o Samhandlingsreformen (juni 2009?)<br />
• Arbeid<br />
o St.meld.nr. 9 (2006-2007) Arbeid, velferd og inkludering<br />
o Nav reformen<br />
§ Kvalifiseringsprogrammet<br />
o Kommende lovforslag om ”Arbeidsavklaringspenger” (okt. 2009?)<br />
(jfr. Nord-trøndersk Handlingsplan for Inn på Tunet som tjenesteytende næring 2009-2013)<br />
2. KONKRETISERING AV BEHOV I VIKNA KOMMUNE<br />
I dette avsnittet har arbeidsgruppen prioritert en gruppe som vi ønsker å prioritere. Gruppen er<br />
ungdom. Det er også en nærmere beskrivelse av konkretisert behov innenfor skole – og helse<br />
etaten.<br />
2.1 Prioritert gruppe<br />
I første omgang ønsker prosjektgruppen å prioritere UNGDOM.<br />
Innenfor skole sektoren:<br />
Dette er barn/ungdom som går på skolen i dag som er mellom 10 og 16 år, og som har<br />
spesielle behov.<br />
Dette er barn/ungdommene som behøver/har:<br />
• Sosial trening<br />
• Sammensatte vansker<br />
Disse barn/ungdommene bør ha en oppfølging på minst 5 år. Se nærmere beskrivelse i kap.<br />
2.3.<br />
Innenfor helse sektoren:<br />
Satsningsgruppen innenfor denne sektoren er ungdom mellom 16 og 21 år.<br />
Dette er ungdom som har droppet ut av videregående skole. Se nærmere beskrivelse i kap.<br />
2.4.<br />
Disse ungdommene bør ha en oppfølging på minst 5 år.<br />
2.2 Hvorfor prioritere ungdom?<br />
Arbeidsgruppen ønsker å prioritere ungdom pga.:<br />
• Unngå langtidstrygdemottakere.<br />
• Få folk ut i arbeid.<br />
• For å tilrettelegge for barn og ungdom innenfor skolesektoren som ikke er like teoretiske<br />
flinke som de andre.<br />
• Unngå at barn/ungdom faller ut fra skolesystemet.<br />
6
• Unngå at barn/ungdom blir mobbet fra andre for de har spesielle behov.<br />
• Tiltaket har forebyggende virkning. Mot rus og kriminalitet<br />
• Tiltaket gir brukerne mestring i aktiviteter som de ønsker selv.<br />
• Tidlig oppfølging helse/rus.<br />
2.3 Begrunnelse for et Inn på tunet tilbud for barn/ungdom innenfor skolesektoren<br />
Det er ikke vanskelig å finne både allmennpedagogiske og spesialpedagogiske begrunnelser<br />
for å bruke Inn på Tunet innenfor skolesektoren. Men i denne omgang vil vi først og fremst<br />
konsentrere oss om elever som har spesielle behov, elever som av en eller grunn ikke finner<br />
seg til rette i den vanlige skolehverdagen. Dette er gjerne elever med lærevansker, utfordrende<br />
adferd, samspills- og motivasjonsvansker, manglende grenser og rammer.<br />
Dagens skole er preget av mye teori, og det er vanskelig å finne tid til praktiske aktiviteter.<br />
Det er for eksempel ikke tilbud om valgfag eller elevbedrift lenger. For elever som har<br />
spesielle behov vil en skolehverdag som er preget av mange teorifag føre til at den faglige<br />
forskjellen mellom dem og resten av klassen blir større og større etter hvert som årene går.<br />
Følelsen av og ikke mestre det samme som medelevene kan igjen medføre at den sosiale<br />
forskjellen blir mer synlig. Med et opplegg gjennom Inn på Tunet ville slike elever kunne få<br />
oppleve mestringsfølelse og tilhørighet på en annen måte.<br />
I et klasserom kan det oppstå en del negativ oppmerksomhet både faglig og sosialt for en elev<br />
med spesielle behov. Med et eget opplegg på en gård og med nærhet til en fast voksenperson<br />
vil eleven føle at det skjer noe positivt rundt han. Det viser seg igjen og igjen at motivasjonen<br />
til elevene øker når de får utfolde seg på andre arenaer enn klasserommet, og det er<br />
avgjørende at motivasjonen til en elev er god for at det skal foregå læring. I tillegg vil elevene<br />
bli kjent med landbruket og hvordan samfunnet fungerer.<br />
Det er viktig at opplegg på en Inn på Tunet-gård er forankret i skolens læreplaner,<br />
opplæringsloven og individuelle opplæringsplaner. Gården skal på ingen måte være en<br />
oppbevaringsplass, men brukes for at den enkelte elev skal oppnå sine mål.<br />
For Austafjord skole er det ca. 4 elever som har behov for alternativ klasseundervisning.<br />
2.4 Begrunnelse for et Inn på tunet tilbud for ungdom innenfor helsesektoren<br />
Innenfor helsesektoren er ungdom definert som ungdom mellom 16 og 21 år.<br />
Namdal videregående skole har en oppfølgingstjeneste som skal i vareta ungdom som av ulike<br />
grunner dropper ut av skolen. I samarbeid med Nav forsøkes det å sette i verk ulike tiltak for å<br />
aktivisere ungdommen.<br />
7
Erfaringsmessig vet vi at i denne gruppen finnes ungdommer som har grunnleggende mangler<br />
i sosiale ferdigheter. Denne gruppen vil ikke kunne klare seg gjennom de tiltak NAV kan tilby<br />
og står da i fare for å bli passiv trygdemottaker. De blir da ofte henvis til vår tjeneste.<br />
Tilbudet rundt disse ungdommene må i første omgang gis ved tett oppfølging, slik som<br />
vekking, henting og matlaging. Til dette trenger en også tilrettelagte arbeidsplasser. I vår<br />
<strong>kommune</strong> er det mangel på både personal og treningsarbeidsplasser. Brukere som får ekstra<br />
tett oppfølging får tiltaksplasser/arbeidsplasser.<br />
Erfaring tilsier at denne type oppfølging og tilrettelagt arbeidsplass har positiv innvirkning på<br />
brukeren. Følelsen av å bli sett og verdsatt gir ny selvtillit, som igjen gir motivasjon til å følge<br />
opplæringen.<br />
Synliggjorte gevinster.<br />
Samfunnet opplever en tredobling av unge voksne uføre de siste 20 årene. Dette kommer<br />
fram i en utredning utført for Barne- likestillings og inkluderingsdepartementet.<br />
Rapporten viser at to til fire prosent av ungdom under 20 år har høy risiko for å havne utenfor<br />
et strukturert liv med skole og jobb.<br />
Rapporten viser også at med dagens arbeidsmarked og høye ungdomsledighet – 9,1 % for<br />
gruppen 15 – 24 år i 2009 – øker denne andelen opp mot åtte prosent for 25 åringer.<br />
Samfunnsøkonomer med professor Steinar Strøm i spissen har beregnet hvor mye samfunnet<br />
sparer på at ungdom ikke faller utenfor skole og jobb, ikke ender på uføretrygd. Med å skaffe<br />
100 ungdommer jobb og forhindre at de kommer på uføretrygd kan samfunnet spare en<br />
milliard.<br />
Tall fra NAV viser at det i inneværende år er innmeldt 11 ungdommer i denne<br />
aldersgruppen i <strong>Vikna</strong>. De får utbetalt ca kr 5000,- i måneden fra NAV, forutsatt at de deltar i<br />
arbeidstreningsopplegg i samarbeide med skolen. Det utgjør 660.000,- kr per år.<br />
De av ungdommene som ikke klarer dette vil kunne legge beslag på kommunale ressurser i<br />
form av personell og midler.<br />
Et eksempel på dette er en ung bruker som dropper ut av videregående skole. Brukeren har<br />
hatt store problemer fra barneskolen med mobbing og lærevansker, han er på vei inn i<br />
rusavhengighet og er kastet ut hjemmefra. Kommunen må stille opp med bolig og hjelp til<br />
livsopphold, han trenger mye hjelp fra rus og psykiatritjenesten, mens problemene hos<br />
brukeren bare vokser. Han får arbeidstilbud fra NAV, men klarer ikke å komme seg opp og av<br />
gårde på morgenen på egenhånd. Med et gitt antall forsøk gir både NAV og bruker opp og<br />
dermed er sjansen for å bli passiv trygdemottager stor.<br />
Det er vanskelig å gi eksakte beløp på inntjeningen med å klare seg selv, men en kan ta<br />
bostøtten som er av de minste utleggene samfunnet vil ha til denne brukeren. Den er ca<br />
Kr. 2000,- kr per. mnd. I ett år utgjør dette kr 24.000,-. Fra en er 20 år og fram til<br />
pensjonsalder vil beløpet være kr 1.128.000,-.<br />
8
Tall fra statistisk sentralbyrå viser at det i en <strong>kommune</strong> på <strong>Vikna</strong>s størrelse vil koste hver<br />
innbygger 555,- kr. i snitt dersom denne ungdommen kommer på sosialtrygd.<br />
Hvor mye ressurser det brukes på denne gruppen per i dag kan man ikke svare på, heller ikke<br />
hvor mye friske midler som trengs.<br />
2.5 Begrunnelse for et Inn på tunet tilbud for ungdom innenfor Nav systemet<br />
Nav satsingsområde er brukere som er arbeidssøkende fra 19-24 år. Før dette er det<br />
skolesystemet som skall ta seg av den enkelte. Brukere som kommer og søker sosial hjelp<br />
under 18 år har kontakt med barnevern. Barnevern følger opp med tiltak hjem og skole.<br />
Sosialhjelpsøkere over 18 år får hjelp etter Lov om sosiale tjenester i arbeids og<br />
velferdsforvaltningen.<br />
NAV har en mengde tiltak for brukere i forskjellige situasjoner. Det meste avhenger av bruker<br />
og hva bruker ønsker.<br />
Tildeling av tiltak blir fordelt etter rettigheter, alder og eventuelt diagnose.<br />
Sykepengeoppfølging og oppfølging av den sykemeldte er 3(4) år.<br />
Nav`s overordnede mål er å gi mennesker mulighet og aktivitet, og samtidig sikre rettigheter<br />
til velferdsytelser.<br />
Konkretisering av behov innenfor systemet til Nav<br />
Innenfor ungdom i alderen 16 til 21 år vil det være ulike behov bruker av Nav`s tjenester har.<br />
Dette er ulike behov som; veiledning realitets orientering, henting, bringing, vekking og følge<br />
opp avtaler. Unge arbeidsledige er et av satsningsområdene til Nav.<br />
NAV kontra Ytre Namdal vekst<br />
NAV ytre Namdal kjøper plasser på Ytre Namdal vekst for arbeidsavklaring, Arbeidspraksis i<br />
skjermet virksomhet APS plasser. Det som foregår på Vekst er styrt av Nav s bestilling for<br />
disse plassene. Nav har i dag 12 plasser som er fordelt på NAV Nærøy og NAV <strong>Vikna</strong>.<br />
Brukerne blir søkt inn av de forskjellige/respektive NAV kontoene etter brukernes behov.<br />
Ytre Namdal Vekst har da oppfølgingsansvaret og tilbakemeldings avsvar ovenfor NAV.<br />
Brukeren av tjenesten får et aktivitets tilbud/arbeidsrettet tiltak fra Vekst og eventuelt en<br />
økonomisk ytelse fra NAV. APS plassene er betalt av NAV, der tilbyder og bruker får støtte<br />
til aktiviteten. Utover disse plassene har ikke NAV noe ekstra midler for å bruke på andre<br />
tiltak. NAV er interessert i å finne gode løsninger til brukernes beste, slik at det kan være<br />
mulig å bruke 2(enkelte) av de nåværende plassene til andre formål som for eksempel en inn<br />
på tunet gård.<br />
3. FORSLAG TIL ORGANISERING AV INN PÅ TUNET I VIKNA KOMMUNE<br />
9
Denne delen omhandler organisering og gjennomføring av arbeidet med Inn på tunet i <strong>Vikna</strong><br />
<strong>kommune</strong>. (Noe av forslagene til organisering er hentet fra notat nr. 3/09, ISSN 1503-2027,<br />
Trondheimsmodellen for Inn på tunet av Bygdeforskning).<br />
3.1 Ulike ansvarsområder<br />
Drivkraft og ansvar på rådmannsnivå<br />
En person i rådmannens stab må ha hovedansvaret for koordinering og utvikling av Inn på<br />
tunet i <strong>Vikna</strong>. Den person må jobbe tett med de andre rådgivere innenfor helse og skole og<br />
NAV.<br />
Det må være slik at det er i stor grad kjøperen som etterspør tjenesten, heller enn at bøndene<br />
driver dette frem. Kommunen må etterlyse tilbud når de ser de trenger det. Det er med andre<br />
ord innbyggernes behov som styrer utviklingen, både med hensyn til helse/velferd og skole.<br />
Kommunen må sammen med bøndene utvikle produktet, slik at <strong>kommune</strong>n ikke blir passiv.<br />
Mottakelse av interesserte bønder<br />
Landbrukskontoret må ta seg av de praktiske ting som berører bøndene. Som regel kommer<br />
bonden til landbrukskontoret først. Han vil da kunne få informasjon over hvem han skal<br />
henvende seg til. Landbrukskontoret vil også kunne informere om hvilke<br />
investeringsmuligheter de har gjennom Innovasjon Norge.<br />
Delegering av ansvar<br />
Innenfor helsesektoren må det være en enhetsleder i <strong>kommune</strong>n som er kontakt – og<br />
ansvarsperson i <strong>kommune</strong>n. Tilbyderne bør da for eksempel få halvårs<strong>møte</strong>r med lederen eller<br />
ta kontakt hvis de føler det er noe uklart. Enhetslederen er ansvarlig for å sende tilbyderen<br />
egnede brukere, og å ta seg av oppfølgingen av alt som omhandler brukerne. En må i tillegg ut<br />
på gården for å evaluere brukerne underveis.<br />
Innenfor skole er rektor/enhetsleder ansvarlig for barnet/eleven på gården, og tilbyder og<br />
rektor/skolen har en avtale som går på hva eleven trenger; ivaretakingen av barnet/eleven mer<br />
spesifikt.<br />
<strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> må utover dette ha en standardavtale med tilbyder, som omhandler betaling,<br />
hvem som har ansvaret for hva, forsikring og andre mer praktiske ting.<br />
3.2 Strategier i Inn på tunet-arbeidet<br />
<strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> må ta seg god tid og bruke mye ressurser for å finne riktige tilbydere og å<br />
utforme gode tilbud.<br />
Formål: gode og tiltrengte tjenester til <strong>Vikna</strong>s innbyggere.<br />
Arbeidsgruppen er tydelige på at Inn på tunet–tilbud skal etableres på bakgrunn av særskilte<br />
behov blant <strong>Vikna</strong>s innbyggere. Kommunens rolle er å jobbe med å utvikle gode tjenester.<br />
Det skal legges vekt på at tilbudet Inn på tunet –satsningen skal bidra til å skape bredde i det<br />
samlede tjenestetilbudet vårt. Inn på tunet skal representere noe annet enn de ordinære<br />
10
kommunale tjenestene; ”et annerledes tilbud som flere brukere setter pris på, og finner seg til<br />
rette i”. Satsningen grunner først og fremst i innbyggernes særskilte behov, og ikke i bønders<br />
behov for en tilleggsnæring.<br />
Å finne riktige tilbydere.<br />
Arbeidsgruppen og <strong>kommune</strong>n er ute etter å finne kvaliteter av grunnleggende karakter på<br />
potensielle Inn på tunet-gårder. Vi ønsker oss levende gårder med trivelige folk, som er<br />
inkluderende ovenfor brukerne, og hvor brukerne får oppleve gleden av å skape noe, gjennom<br />
å være med og produsere og se resultatene.<br />
Avtaleutforming.<br />
Det må brukes en del tid på å utvikle gode avtaler mellom <strong>kommune</strong>n og tilbyder.<br />
Kommunens holdning bør være at man ikke kjøper private tjenester så lenge de ikke kan<br />
konkurrere på pris med tjenester i kommunal regi. Det vil være viktig at tilbyderne har<br />
grunndriften i balanse, dvs. at bonden har en drift og en økonomi på gården som gjør at de<br />
kan drive videre selv om de taper anbudet.<br />
Arbeidsgruppen ønsker å utlyse anbudsordning i forbindelse med oppstarten av nye tiltak.<br />
Men en er da avhengig av å ha penger til satsningen på budsjettet. Ved å gjøre det, kan man få<br />
flere interesserte tilbydere. Kommunen må derimot tenke nøye igjennom på forhånd hva det<br />
er de egentlig ønsker å kjøpe. Kommunen må være spesifikke på hva de går ut og etterspør,<br />
og det gjør forarbeidet til en grundig prosess. Bonden må også gjøre det samme, når denne<br />
utformer sitt anbud.<br />
Det som må vektlegges høyest i anbudet er kvalitet – før pris. I tillegg vektes også miljø og<br />
fleksibilitet.<br />
Er kravet til tilbyderne angående utdanning innen skole og helse høy, bør tiltakene være<br />
langsiktige slik at tilbyderne kan ha en mulighet til å bygge opp og beholde kompetanse.<br />
4. Konklusjon<br />
Det er ulike ting som må være til stede for at <strong>Vikna</strong> skal lykkes med oppstart av Inn på tunet.<br />
Dette er ting som:<br />
- Bevilgninger fra politikerne av friske midler er avgjørende. I forhold til Trondheim<br />
<strong>kommune</strong> som har lykkes godt, var en av forutsetningen for at det har gått så bra at<br />
<strong>kommune</strong>n bevilget penger over budsjettet.<br />
- Det er kjøpersiden (<strong>kommune</strong>n) som må drive utklingen av sektoren; satsingen<br />
grunner slik først og fremst i innbyggernes behov, og ikke i bøndenes behov for<br />
tilleggsnæring.<br />
- Hovedansvaret må ligge på rådmannens stab.<br />
11
- Det må være en tverrpolitisk og tverrsektoriell oppslutning om satsningen.<br />
- Et tydelig fokus: langsiktighet og kvalitet til en fornuftig pris.<br />
Kommunen ønsker i første omgang å prioritere ungdom. Innenfor skolesektoren er dette<br />
ungdom mellom 10 og 16 år, og som har spesielle behov. Dette vil være elever som av ulike<br />
grunner har behov for et alternativ til vanlig klasseundervisning.<br />
Innenfor helsesektoren er dette ungdom mellom 16 og 21 år. Dette er ungdom som har<br />
droppet ut av skolesystemet.<br />
Alle ungdommene bør ha en oppfølging på minst 5 år.<br />
I forhold til nasjonale føringer på skole, helse- og arbeidsmarkedspolitikk og <strong>kommune</strong>ns<br />
egne planer som psykatriplan 2007, rusplan 2010 og <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> Nærings og<br />
utviklingsplan 2007-2010? , er Inn på tunet noe som <strong>kommune</strong>n bør prioritere de kommende<br />
årene (se vedlegg for kort målbeskrivelse for de ulike kommunale planene).<br />
12
Vedlegg 1:<br />
1. Rusplan 2010<br />
Målsettinger:<br />
KJERSTI KAN DU FYLLE INN HER. Bare kort altså<br />
2. Psykatriplan 2007<br />
Målsettinger:<br />
KJERSTI KAN DU FYLLE INN HER. Bare kort altså<br />
3. Nærings- og utviklingsplan 2007-2010<br />
Visjoner:<br />
<strong>Vikna</strong> er en <strong>kommune</strong> for trivsel og vekst!.<br />
<strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> skal bruke resursen <strong>kommune</strong>n rår over effektivt og sosialt rettferdig, slik at<br />
befolkningen trives og folketallet forsetter å vokse.<br />
Overordna mål:<br />
• <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> skal bidra til å skape et samfunn som ivaretar sine omgivelser på en<br />
god måte gjennom et aktivt forhold til: Estetikk, miljø og Infrastruktur.<br />
• <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> skall tilrettelegge for et samfunn med god livskvalitet i livets faser<br />
gjennom fokus på å gi gode tilbud innen: Helse, Kunnskap, Nærings og<br />
Kulturutvikling.<br />
• <strong>Vikna</strong> Kommune skal arbeide for fortsatt befolkningsvekst, gjenno må være en aktiv<br />
tilrettelegger på alle områder der <strong>kommune</strong>n har en naturlig rolle.<br />
• <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> skal vektlegge der <strong>kommune</strong>ns egenart videreutvikles.<br />
13
Vedlegg 2<br />
Statistikk oversikt over Inn på tunet gårder i Nord-Trøndelag. (Statistikken er hentet med<br />
forespørsel til <strong>kommune</strong>ne på e-mail).<br />
Antall gårder som driver med Inn på tunet i Nord-Trøndelag<br />
Antall gårder<br />
Kommune Inn på tunet Kommentarer<br />
Lierne 0 Ingen tilbud.<br />
Nærøy 2 Barnevern og elever med spesielle behov.<br />
Røyrvik 2 Barn og ungdom og elever med spesielle behov.<br />
Meråker 1 Undervisning mot skole og barnehager, spesielle behov.<br />
Høylandet 1 Spesielle behov - tilrettelagt undervisning<br />
Leksvik 2<br />
Steinkjer 11 GSPR, dagtilbud til demente, arbeidstrening innvandrere,<br />
dagtilbud psykiatri, terapiridning, fritidstilbud til barn og og<br />
spes.ped. tilbud til ungdomsskoleelever.<br />
Flatanger 0 Ingen tilbud.<br />
Namsskogan 1<br />
Frosta 1 Demente, gårdsbarnehage, undervisning med spes.behov.<br />
Leka 0 Ingen tilbud.<br />
Verran 4 Skoleklasser, elever med spesielle behov m.m.<br />
Stjørdal 8 Skoleklasser, elever med spesielle behov, gårdsbarnehager,<br />
ridning, arbeidstrening m.m.<br />
Levanger 8 Skoleklasser, elever med spesielle behov, demente.<br />
Verdal 6 Skoleklasser, elever med spesielle behov, demente, terapiridning<br />
Grong 11<br />
Snåsa 0<br />
Inderøy 5 Arbeidstrening, elever med spesielle behov m.m.<br />
Mosvik 1<br />
Namdalseid 1<br />
Namsos 1 Arbeidstrening via vekstbedrift.<br />
14
Overhalla 2 Demente.<br />
Fosnes 0 Ingen tilbud.<br />
<strong>Vikna</strong> 0 Ingen tilbud.<br />
Sum 68<br />
PS. Antall stillingsandeler som brukes på Inn på tunet tilbudet er varierende.<br />
15
VIKNA KOMMUNE<br />
Postadresse Telefon Telefaks<br />
Postboks 133, Sentrum 74 39 33 00 74 39 00 70<br />
7901 RØRVIK E-post: vikna@vikna.<strong>kommune</strong>.no<br />
Saksnr.: 2009/715-2<br />
Arkiv: P24<br />
SAKSFRAMLEGG<br />
Dato: 30.09.2010<br />
Saksbehandler/Tlf: Roy Harald Ottesen / 74 39 33 03<br />
Utvalgssaksnr Utvalg Møtedato<br />
134/10 Formannskap 19.10.2010<br />
Kommunestyre<br />
Fergesambandet Borgan - Ramstadlandet. Anmodning om fylkeskommunal<br />
overtakelse.<br />
Vedlagte dokumenter:<br />
1 Nord-Trøndelag fylkes<strong>kommune</strong> - Møtereferat 20.04.2009 - Renovering av ferjeleie på<br />
Borgan.<br />
Dokumenter ikke vedlagt:<br />
- Brev datert 13.11.2008 fra FosenNamsosSjø til <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> vedrørende Borgan<br />
fergeleie.<br />
RÅDMANNENS FORSLAG TIL VEDTAK:<br />
1. <strong>Vikna</strong> formannskap viser til at det i dag er et delt ansvar mellom <strong>Vikna</strong><br />
<strong>kommune</strong> og Nord-Trøndelag fylkes<strong>kommune</strong> om driften av fergesambandet<br />
Borgan – Ramstadlandet i <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>. Det økonomiske ansvaret er basert<br />
på vedtak i Hovedutvalg for samferdsel og trafikksikkerhet – <strong>møte</strong> 19.01.1994,<br />
sak nr. 94/1. I vedtaket forutsettes at <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> dekker 1/6 av det årlige<br />
behovet for driftstilskudd og at <strong>kommune</strong>n har ansvaret for fergeleiene. I 2010<br />
utgjør kostnaden for <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> om lag 1 mill. kr.<br />
2. Fergeleiet på Borgan – tilskudd til delfinansiering av utbedring:<br />
Som det framgår av saksframlegget er <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> nå i gang med å utbedre<br />
fergeleiet på Borgan innenfor en kostnadsramme på 5 mill. kr inkl. mva.<br />
Prosjektet forutsettes ferdigstilt innen 1.06.2011. Med visning til referat fra <strong>møte</strong><br />
20.04.2010 mellom representanter fra fylkes<strong>kommune</strong>n og <strong>kommune</strong>n tillater
<strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> seg å anmode om et tilskudd på 50 % av kostnaden (ekskl.<br />
mva), begrenset oppad til 2 mill. kr.<br />
3. Overtakelse av driftsansvaret for sambandet inkl. fergeleiene på Borgan og<br />
Ramstadlandet.<br />
Formannskapet ber videre om at fylkes<strong>kommune</strong>n overtar det hele og fulle<br />
driftsansvaret for fergesambandet (drift inkludert ansvaret for fergeleiene) med<br />
virkning fra 1.06.2011. Begrunnelsen for dette er;<br />
- Sambandet er etter <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> sin vurdering et fylkesvegsamband.<br />
- Fra 1.01.2010 fikk fylkes<strong>kommune</strong>n et utvidet ansvar for vegnettet og<br />
sambandet Borgan – Ramstadlandet hører naturlig inn under dette<br />
ansvarsområdet.<br />
- Det er kun to fergesamband i Nord-Trøndelag hvor <strong>kommune</strong>ne er<br />
delansvarlig for driften, Borgan – Ramstadlandet i <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> og<br />
Eidshaug – Gjerdinga i Nærøy <strong>kommune</strong>. Av hensyn til likebehandling, jfr.<br />
øvrige fergesamband i fylket, bør fylkes<strong>kommune</strong>n ha hele ansvaret.<br />
4. Formannskapet viser til vedlagte referat fra <strong>møte</strong> 20.04.2009 mellom<br />
representanter fra Nord-Trøndelag fylkes<strong>kommune</strong> og <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>.<br />
Saken legges fram til <strong>kommune</strong>styrets orientering.<br />
2
SAKSGRUNNLAG<br />
Vedlagte dokumenter.<br />
Kommunebudsjettet 2010.<br />
SAKSOPPLYSNINGER<br />
Fergesambandet Borgan – Ramstadlandet ligger i <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>.<br />
Det har i lengre tid vært arbeidet med en totalrenovering av fergeleiet på Borgan. I<br />
<strong>kommune</strong>budsjettet 2010 er det avsatt bevilging på 5 mill. kr til prosjektet. I finansieringsplanen<br />
er det forutsatt en fylkeskommunal andel på 50 %.<br />
Det er i dag ca 25 fastboende personer på Borgan. Fergeleiet på Borgan ble renovert i 1985.<br />
Fergeleiet på Ramstadlandet ble i 1994 renovert for kr 900.000. Av dette bidro fylkes<strong>kommune</strong>n<br />
med kr 300.000. I 2007 var fergeleiet på Borgan i så dårlig forfatning at operatøren nedla<br />
bruksforbud. Det ble da foretatt nødvendige strakstiltak slik at bruksforbudet ble opphevet.<br />
Bygging av nytt fergeleie vil koste anslagsvis 5-7 mill. kroner.<br />
Ansvarsforholdet mellom Nord-Trøndelag fylkes<strong>kommune</strong> og <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> ble siste gang<br />
fastsatt ved vedtak i Hovedutvalg for samferdsel og trafikksikkerhet i <strong>møte</strong> 19.01.1994. Her ble<br />
det forutsatt at <strong>kommune</strong>ne fortsatt skulle dekke 1/6 av årlig driftstilskudd og at <strong>kommune</strong>ne har<br />
ansvaret for ferjeleiene. Ansvaret for ferjeleiene er derfor klart. Dersom tilbudet skal<br />
opprettholdes, må <strong>kommune</strong>n sørge for å vedlikeholde infrastrukturen. Det er imidlertid mulig<br />
for <strong>kommune</strong>n å søke fylkes<strong>kommune</strong>n om tilskudd i forhold til nybygg/renovering av ferjeleiet<br />
på Borgan.<br />
Det vises til vedlagte referat fra <strong>møte</strong> i Namsos 20.04.2009 mellom representanter fra Nord-<br />
Trøndelag fylkes<strong>kommune</strong> og <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong>.<br />
RÅDMANNENS VURDERING<br />
Utbedring av fergeleiet på Borgan er inntatt i <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> sitt budsjett for 2010 med 5 mill.<br />
kr inkl. mva. I finansieringen er forutsatt at 50 % av utgiften dekkes av fylkes<strong>kommune</strong>n. Per<br />
tiden arbeides det med planleggingen av prosjektet som forventes å være sluttført innen<br />
1.06.2011.<br />
Som det framgår av notatet fra <strong>møte</strong> i Namsos i april 2009 er fylkes<strong>kommune</strong>n i utgangspunktet<br />
positiv til å vurdere overtakelse av hele ansvaret for sambandet Borgan – Ramstadlandet. Det<br />
forutsettes imidlertid at infrastrukturen er i god stand.<br />
Saken ble også drøftet i <strong>møte</strong> 23.09.2010 på Rørvik mellom <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> og<br />
fylkes<strong>kommune</strong>n (deler av fylkesrådet). Her framkom, slik rådmannen oppfattet det, ikke<br />
avvikende signaler i forhold til det som framkommer i notatet fra <strong>møte</strong>t i Namsos i april 2009.<br />
I dag er det kun to fergesamband i Nord- Trøndelag hvor <strong>kommune</strong>ne deltar i finansieringen,<br />
Borgan – Ramstadlandet i <strong>Vikna</strong> <strong>kommune</strong> og Gjerdinga – Eidshaug i Nærøy <strong>kommune</strong>. Øvrige<br />
fire fergesamband har fylkes<strong>kommune</strong>n hele ansvaret for (drift og investering).<br />
Fra 1.01.2010 fikk fylkes<strong>kommune</strong>ne et utvidet ansvar for vegnettet i landet<br />
(forvaltningsreformen). Fergesambandet Borgan – Ramstadlandet hører etter rådmannens syn<br />
naturlig inn under fylkes<strong>kommune</strong>ns ansvarsområde i forhold til vegnettet.<br />
3
Med visning til foranstående og framlagte forslag til vedtak legges saken fram til behandling i<br />
formannskapet. Kommunestyret er godt kjent med saken, bl. a. gjennom budsjettbehandlingen i<br />
desember 2009 og de kommunale forutsetningene som her ble lagt til grunn.<br />
KONKLUSJON/TILRÅDING<br />
I samsvar med forslag til vedtak.<br />
Rørvik, 04.10.2010<br />
Roy H. Ottesen<br />
rådmann<br />
4
VIKNA KOMMUNE<br />
Postadresse Telefon Telefaks<br />
Postboks 133, Sentrum 74 39 33 00 74 39 00 70<br />
7901 RØRVIK E-post: vikna@vikna.<strong>kommune</strong>.no<br />
Saksnr.: 2010/656-1<br />
Arkiv: L83<br />
SAKSFRAMLEGG<br />
Dato: 30.09.2010<br />
Saksbehandler/Tlf: Roy Harald Ottesen / 74 39 33 03<br />
Utvalgssaksnr Utvalg Møtedato<br />
135/10 Formannskap 19.10.2010<br />
Kommunestyre<br />
Skoletomta (Rørvik gamle skole). Utarbeidning av reguleringsplan.<br />
Vedlagte dokumenter:<br />
1 Skoletomta (Rørvik gamle skole). Situasjonskart.<br />
Dokumenter ikke vedlagt:<br />
- Ingen.<br />
RÅDMANNENS FORSLAG TIL VEDTAK:<br />
Formannskapet vedtar:<br />
1. Det utarbeides ny reguleringsplan for skoletomta (Rørvik gamle skole).<br />
2. Rådmannen gis fullmakt til å engasjere ekstern bistand til å gjennomføre<br />
arbeidet.<br />
3. Det forutsettes at reguleringsplanen kan sluttbehandles i <strong>kommune</strong>styret innen<br />
1.10.2011.<br />
4. Den økonomiske rammen for prosjektet settes til kr 200.000. Beløpet innarbeides<br />
i <strong>kommune</strong>budsjettet 2011 som midlertidig finansiering med senere tilbakeføring<br />
ved et framtidig salg av arealet.<br />
5. Saken legges fram til <strong>kommune</strong>styrets orientering.
SAKSGRUNNLAG<br />
K. sak 64/06.<br />
Kart over skoletomta.<br />
Reguleringsplan for Felt B i Rørvik – godkjent 14.04.1978 av fylkesmannen.<br />
SAKSOPPLYSNINGER<br />
Skoletomta, som er regulert til offentlige formål, er en del av reguleringsplan for Felt B i Rørvik.<br />
Denne planen ble vedtatt av <strong>kommune</strong>styret i <strong>møte</strong> 2.02.1978 og godkjent av fylkesmannen i<br />
Nord-Trøndelag 14.04.1978.<br />
Byggingen av nye Rørvik skole innebærer at arealet som tidligere ble disponert til skoleformål<br />
nå kan brukes til andre formål. Hele tomta er på ca 14 dekar.<br />
I <strong>møte</strong> 23.11.2006 – sak nr. 64/06 – ba <strong>kommune</strong>styret rådmannen forberede salg av hele tomta<br />
inkl. bygningene (pkt 6 og 7 i vedtaket). Når det gjelder bygningsmassen på tomta er i dag deler<br />
av Maurtua utleid til fylkes<strong>kommune</strong>n til 1.10.2012. På et tidspunkt var det aktuelt å leie ut,<br />
eventuelt selge Palasset (statsrealskolebygget) til fylkes<strong>kommune</strong>n til bruk for sikkerhetssenteret<br />
og fagskolen. Dette ble imidlertid ikke realisert. I stedet vedtok formannskapet utleie av deler<br />
Maurtua til samme formål.<br />
RÅDMANNENS VURDERING<br />
Rådmannen legger nå fram sak til formannskapet for vedtak om at det igangsettes regulering av<br />
skoletomta. Før et salg av området bør det foreligge en reguleringsplan slik at aktuelle kjøpere<br />
vet hva arealet kan brukes til. Dette vil med stor sannsynlighet også ha betydning for salgsprisen.<br />
Uten å foregripe den politiske behandlingen mht til bruken ser rådmannen for seg en løsning som<br />
innebærer bruk både til offentlige formål og nærings-/boligformål. Rådmannen forutsetter at<br />
formannskapet, eventuelt også <strong>kommune</strong>styret, involveres tidlig i den videre prosessen mht til å<br />
bestemme hvordan arealet skal disponeres før planen legges fram til endelig behandling.<br />
Ved <strong>kommune</strong>ns egen planavdeling er det i dag ikke kapasitet til å gjøre dette arbeidet. På dette<br />
grunnlag bes om at rådmannen gis fullmakt til å engasjere ekstern bistand til arbeidet innenfor en<br />
kostnadsramme på kr 200.000. Rådmannen forutsetter en midlertidig finansiering med<br />
tilbakeføring av utgiften ved et framtidig salg av arealet.<br />
Målet er at reguleringsplanen kan være vedtatt innen 1.10.2011.<br />
KONKLUSJON/TILRÅDING<br />
I samsvar med forslag til vedtak.<br />
Rørvik, 06.10.2010<br />
Roy H. Ottesen<br />
rådmann<br />
3