Panorama - KKPorsgrunnvgs
Panorama - KKPorsgrunnvgs
Panorama - KKPorsgrunnvgs
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Panorama</strong><br />
Lærerveiledning
© Gyldendal Norsk Forlag AS 2006<br />
1. utgave, 1. opplag<br />
Ressursperm for læreren i faget norsk for studiespesialiserende utdanningsprogram, Vg1.<br />
Printed in Norway<br />
Trykk/innbinding: [Tast inn]<br />
ISBN 10: 82-05-35309-3<br />
ISBN 13: 978-82-05-35309-1<br />
Redaktør:<br />
Bilderedaktør: Randi Arisholm Agnalt og Sissel Falck<br />
Design:<br />
Layout:<br />
Sats og layout: PDC Tangen as 2006<br />
Omslagsdesign: Hild Mowinckel<br />
Omslagsbilde: Mikkel McAlinden/En varm dag/Bono 2006<br />
Bilder:<br />
Kap 2 Basis<br />
s. xx Olav Hagen, illustratør, etter ide av Gerhard Engen, tidligere utgitt av Norsk Barneblad<br />
Kap 9 Norrønt og moderne språk<br />
s. xx Gullhorn med runeinnskrifter og figurer, Nationalmuseet København<br />
s. xx Kårstadinnskriften, Bergen Museum<br />
s. xx Runepinne fra Bryggen i Bergen, Bergen Museum<br />
s. xx Eldre og yngre runer, fra Kulturhistorisk Museum, Universitetet i Oslo<br />
s. xx Jellingesteinen, ©Kulturhistorisk Museum, Universitetet i Oslo. Foto: Aslak Liestøl<br />
Kap 15 Tekstene omkring oss<br />
s. xx Håkon Mosvold Larsen/Scanpix<br />
s. xx Yui Mok/PA<br />
Transparenter<br />
Kap 4 Bildekunnskap<br />
Nr 1 © Johanne Marie Hansen Krone/BONO 2006. Foto: Svein Andersen/Sidsel de Jong, OKK<br />
Nr 2 © The Estate of Garry Winogrand, courtesy Fraenkel Gallery, San Francisco<br />
Nr 3 © Per Kleiva/BONO 2006<br />
Nr 4 Odd R. Andersen/Scanpix<br />
Kap 7 Sammensatte tekster<br />
Nr 5 Radar Reklame og rådgivning<br />
Nr 6 Nestlé Norge AS<br />
Nr 7 L’Oréal Norge AS<br />
Kap 15 Tekstene omkring oss<br />
Nr 8 W. Tomlinson illustrasjon til Lille Rødhette, ca 1880<br />
Nr 9 © Fam Ekman omslag Rødhatten og ulven, Cappelen forlag 1985, BONO 2006<br />
Nr 10 Johannes Molin omslag Rødhette av Unni Lindell, Aschehoug forlag 2004<br />
Nr 11 Jan van Eyck ca 1390-1441 Bildenr 1980 Lucca-Madonna, malt på tre, 65,5 x 49,5 cm. Frankfurt,<br />
Städelsches Kunstinstitut, 944, Blauel/Gnamm – Artothek<br />
Nr 12 Ukjent kunstner fra Carl G. Jung Människan och hennes symboler, Forum förlag 1995<br />
Nr 13 Edvard Munch Madonna 1893–1894 © Munch-museet/Munch-Ellingsen gruppen/BONO 2006<br />
Nr 14 Sandro Botticelli Madonna del Magnificat, Madonna med barn og fem engler, ca 1480<br />
Det må ikke kopieres fra denne boka i strid med åndsverkloven eller avtaler om kopiering inngått med<br />
KOPINOR, interesseorgan for rettighetshavere til åndsverk. Kopiering i strid med lov eller avtale kan<br />
medføre erstatningsansvar og inndragning, og kan straffes med bøter eller fengsel.<br />
Alle henvendelser om forlagets utgivelser kan rettes til:<br />
Gyldendal Undervisning<br />
Postboks 6860, St. Olavs plass<br />
0130 Oslo<br />
E-post: undervisning@gyldendal.no
4 <strong>Panorama</strong>
6 <strong>Panorama</strong>
Tanken bak læreverket<br />
<strong>Panorama</strong><br />
Gjennom aktiv bruk av det norske språket, i arbeid med egne tekster og i møte<br />
med andres innlemmes barn og unge i kultur og samfunnsliv. Norskfaget<br />
åpner en arena der de får anledning til å finne sine egne stemmer, ytre seg, bli<br />
hørt og få svar. Slik representerer faget en demokratisk offentlighet som ruster<br />
til deltakelse i samfunnsliv og arbeidsliv. Mer enn noen gang krever samfunnet<br />
mennesker som mestrer språk og tekst.<br />
(fra formålskapitlet til LK06)<br />
I dette sitatet ligger det som har vært grunntanken i arbeidet med <strong>Panorama</strong>. Boka<br />
skal først og fremst være en veileder for elevene, for at de selv skal kunne orientere<br />
seg og delta aktivt i tekstsamfunnet de lever i. Det pedagogiske hovedprinsippet er<br />
at elevene lærer gjennom egenaktivitet. Derfor er det lagt stor vekt på mange og differensierte<br />
oppgaver – og ulike forslag til arbeidsmåter og læringsstrategier.<br />
For å kunne forstå og bruke kulturens redskaper og symbolsystem, trengs grunnleggende<br />
ferdigheter i muntlig, lesing og skriving. Et eget basiskapittel legger opp til<br />
arbeid med disse ferdighetene. Med grunnleggende ferdigheter menes her noe mer<br />
enn rettskriving, lesetempo, korrekt språk og riktig uttale. Det dreier seg ikke bare<br />
om å lære seg elementære lese-, skrive eller taleteknikker, men om å kunne bruke<br />
språket for å forstå den tekstkulturen vi lever i. Grunnleggende ferdigheter handler<br />
om å framstille og forstå, dvs. å tale og skrive, lytte og lese.<br />
Andre sentrale prinsipper i læreboka <strong>Panorama</strong> er:<br />
– innfallsvinkler og arbeidsmåter som kan hjelpe elevene til å orientere seg i og<br />
forstå alle typer tekster og deres retoriske virkemåte<br />
– vekt på tekster og teksttyper fra samtida – og stoff som er relevant for elevene<br />
også utenfor norsktimene<br />
– et utvidet tekstbegrep, med stor vekt på sammensatte tekster. Elevene skal kunne<br />
utforske og prøve ut ulike sjangrer i samtida, skriftlige, muntlige og multimodale<br />
– komparative tenkemåter der samtidstekster og moderne språk blir sett i lys av<br />
tekster og språk fra andre tider og steder. Oppgaver som fokuserer på hvordan<br />
tekster fra norrøn litteratur, myter og folkediktning kan sammenliknes med verdier,<br />
tenkemåter, myter og fortellinger i vår egen tid<br />
– et flerkulturelt perspektiv<br />
– vekt på oppgaver som trener elevene i å bruke et større repertoar av språklige<br />
roller og stemmer, for å kunne delta aktivt i ulike sosiale og tekstlige sammenhenger<br />
Hvordan bruke <strong>Panorama</strong>?<br />
<strong>Panorama</strong> kan arbeides med på ulikt vis. Boka har 13 kapitler – noen med mer tradisjonelle<br />
emner, noen med nyere emner – skreddersydd for læreplanen i Kunnskapsløftet.<br />
For at det skal bli enklere for brukerne å orientere seg i grunnboka, gir<br />
vi her noen opplysninger og enkle råd:
8 <strong>Panorama</strong><br />
■■■■■■ OM DE TO FØRSTE KAPITLENE I PANORAMA<br />
– Kapittel 1, Test deg selv: Kapitlet har oppgaver i ulike emner, som elevene har<br />
arbeidet med i grunnskolen. Kapitlet kan enten tjene som en repetisjon, der<br />
elevene arbeider med oppgaver i ulike emner, eller det kan tjene som en test.<br />
Testen kan hjelpe med å diagnostisere elevgruppen, og den kan være et middel å<br />
differensiere ut i fra.<br />
Kapitlet kan arbeides med i sin helhet, eller en kan velge ut noen emner. Det<br />
kan være fint å henvise til dette kapitlet senere i året, hvis elevene trenger individuell<br />
deltrening i enkelte emner. Løsningsforslag fins i boka fra side 502.<br />
Det fins ytterligere oppgaver på nettstedet. Her er det gode muligheter til å<br />
arbeide videre med de emnene elvene har vekstpunkter i. På nettet fins også en<br />
test.<br />
– Kapittel 2, Basis: Basisferdigheter – grunnleggende ferdigheter – har en framskutt<br />
plass i LK06. I <strong>Panorama</strong> fins basiskapitler i muntlig kommunikasjon (tale<br />
og lytte), lesing og skriving. Det er mulig å arbeide seg gjennom hele kapitlene<br />
på en gang, eller man kan gjøre et utvalg og eventuelt senere vende tilbake til<br />
kapitlet. Basis kan også tjene som oppslagskapittel. Under fins et forslag til et<br />
første utvalg:<br />
Muntlig kommunikasjon: side 16–19 (om muntlighet og stiltrekk), side 20–21<br />
(om lytting), side 26 (om fortelling) og side 28 (opplesning). Se også oppgaver<br />
fra side 28.<br />
Lesing: side 31–38 (om lesing, «den gode leser», lesestrategier og førlesingsstrategier)<br />
Se også oppgaver fra side 42.<br />
Skriving: side 44–46 (om skriveoppvarming og tenkeskriving), side 48–49<br />
(om innledninger) og side 51 (vise, ikke si). Se også oppgaver fra side 54.<br />
■■■■■■ OM ALLE KAPITLENE<br />
– Alle kapitlene har et inngangsbilde, som skal illustrere kapittelinnholdet. Bildet<br />
er valgt bevisst, for å utvide brødteksten, diskutere den, illustrere den, motsi den<br />
osv. Under bildet står en kort tekst, som informerer om hovedinnholdet i kapitlet,<br />
før læreplanmål spesifiseres.<br />
– Grønne rammer er informasjonsrammer. De bør nærleses.<br />
– Stikkord i marg støtter opp om brødteksten. De forklarer og repeterer viktige<br />
begreper.<br />
■■■■■■ OPPGAVER i KAPITLENE<br />
– korte, små gjøreoppgaver<br />
– smart læring, studieteknikkoppgaver. De er enten før- eller underveislesings-oppgaver.<br />
■■■■■■ OPPGAVER etter HVERT KAPITTEL<br />
– Tøm teksten: Tøm teksten for innhold. Oppgavene er repetisjonsoppgaver.<br />
Svarene er å finne direkte i teksten.
Tanken bak læreverket <strong>Panorama</strong> 9<br />
– Tenk deg om: Refleksjonsoppgaver Svarene står ikke direkte i teksten.<br />
– Ditt og datt: Her fins en oppgavebank å differensiere ut ifra: Korte og<br />
lange oppgaver, kreative, instrumentelle, fordypende, omfattende og<br />
enkle oppgaver, både individuelle og gruppeoppgaver.<br />
■■■■■■ SKRIVEKURS I SJANGRER<br />
– Det fins skrivekurs i flere «tradisjonelle sjangrer», som for eksempel lyrisk diktning<br />
side 191, skoleartikkel side 222 og dramatisk diktning side 213. Disse er<br />
ment som en oppskrift, som eleven kan ta utgangspunkt i for egen skriving. De<br />
kan selvsagt manipuleres med.<br />
■■■■■■ OPPSLAGSDEL<br />
– Grammatikk fra side 496. Merk at det fins nye grammatiske termer.<br />
– Lese- og læringsstrategier fra side 509. Her fins forslag til skjemaer og framgangsmåter<br />
for å organisere kunnskap. Skjemaene har eksempler. På nettet fins<br />
de samme skjemaene i større format.<br />
– Forfatterregister.<br />
– Stikkordregister.<br />
■■■■■■ REKKEFØLGE<br />
Kapitlene i boka er utformet slik at man fritt kan velge rekkefølge. Ingen kapitler forutsetter<br />
at andre kapitler er lest først, men kapittelnummereringen kan ses som et forslag.<br />
Det kan også gjøres valg mht. vektlegging av stoff. Noen kapitler kan enten<br />
gjennomgås i sin helhet eller brukes som ressurskapitler som kan koples til flere<br />
emner. Det gjelder for eksempel kapittel 4, Bildekunnskap og kapittel 6, Virkemidler<br />
i skrift og tale.<br />
Kapittel 4 er relevant i forhold til ulike sammensatte tekster, som for eksempel i<br />
film eller reklame, men også når elever skal lage eller finne illustrasjoner til egne<br />
tekster eller til språklige emner.<br />
Kapittel 6 er relevant for tekster i alle sjangrer. Man kan velge å ta utgangspunkt<br />
i dette og nedtone sjangerlæren, dvs. bruke sjangerkapitlene som fordypningsressurs<br />
til noen av virkemidlene. Eller man kan følge et mer tradisjonelt opplegg med sjangergjennomgang.<br />
Man kan også bruke deler av kapitlet som introduksjon til tekstarbeid<br />
generelt.<br />
Det er laget et forslag til årsplan. (Se side xxx og <strong>Panorama</strong>s nettsted.) Den er<br />
ment som et forslag til hvordan man kan gripe stoffet an.<br />
■■■■■■ TEKSTSAMLINGEN<br />
Tekstene er valgt ut fra ulike kriterier, men det er overordnet at de skal representere<br />
det tekstmangfoldet som omgir elevene. I tillegg skal tekstene fungere godt i forhold<br />
til krav læreplanen setter, for eksempel «vurdere fortellermåter og verdier ... og sammenliknet<br />
med (…) myter og folkediktning fra flere land», eller «tolke og reflektere<br />
over innhold, form og formål». Vi har forsøkt å finne tekster som kan gi leseglede,<br />
men også brukes i arbeid med lærestoffet. Oppgaver underveis og etter kapitlene gir<br />
mange forslag til tekstvalg og arbeidsmåter. Tekstene er ordnet alfabetisk og etter<br />
sjanger, men samlingen innbyr også til tematisk lesing eller lesing med vekt på intertekstuelle<br />
referanser (se forslag side xxx).
10 <strong>Panorama</strong><br />
<strong>Panorama</strong> og elevar med lese- og<br />
skrivevanskar<br />
For elevar med lese- og skrivevanskar er det to vegar å gå: Ein kan forsøke å gjere<br />
noko med sjølve vansken, og ein kan finne hjelpemiddel og arbeidsmåtar som kan<br />
kompensere for den manglande lese- og skriveferdigheita. Her skal det handle litt om<br />
det siste. Elevane kan ikkje vente til dei er gode nok lesarar før dei lærer, og det er<br />
viktig å arbeide med og legge til rette for kompenserande metodar. Mykje av det som<br />
hjelper elevar med spesifikke vanskar (dysleksi) er dessutan til god hjelp for elevar<br />
som presterer dårleg av andre årsaker, som språklege problem, stort fråver, manglande<br />
opplæring, liten innsats, sosiale forhold, lågt evnenivå osb.<br />
Mange av arbeidsmåtane og lesestrategiane som er presenterte i <strong>Panorama</strong> fungerer<br />
godt som hjelp for elevar med lese- og skrivevanskar. Til dømes vil det gjere<br />
leseforståinga lettare for alle elevar å snakke saman om eit emne eller hente fram<br />
bakgrunnskunnskap på andre måtar før lesinga av ein tekst. Det støttar lesinga om<br />
ein har høyrt eit ord før, og det er ei god hjelp til både å forstå og hugse dersom nye<br />
ord og uttrykk blir brukt i naturlege samanhengar, t.d. samtale. Elevar med vanskar<br />
har gjerne eit dårleg forhold til skriving, og dei vil difor ofte vere meir positive<br />
dersom dei kan få snakke i samband med tekster i staden for å skrive (både før, under<br />
og etter lesinga). Dersom elevane jobbar i par, kan ein medelev skrive ned stikkord<br />
eller setningar som evt. skal jobbast med etterpå.<br />
Mange dyslektikarar har god nytte av forelesing, forteljing og diskusjon, men kan<br />
ha problem med å notere samtidig med at dei lyttar. Dei kan få kopi av lysark eller<br />
notat, eller dei kan alliere seg med ein medelev som dei får kopiere notat frå. Det er<br />
også ei løysing å legge slikt ut på ein læringsplattform.<br />
Tekst som lyd er både eit hjelpemiddel for elevar med vanskar og ein variasjon<br />
for andre elevar. All tekst i <strong>Panorama</strong> blir lesen inn og lagt ut på <strong>Panorama</strong>s nettsider.<br />
Dei skjønnlitterære tekstene blir lesne av profesjonelle skodespelarar. Lydbok/lydopptak<br />
kan brukast aleine eller kombinert med skrifttekst. Slik «lyttelesing» til fagtekst<br />
kan vere krevjande og har sin eigen studieteknikk. Eleven må trene seg i å<br />
stoppe opplesinga, ta pausar, høyre om att osb. Å høyre fort igjennom ein tekst svarer<br />
til skanning og bør kombinerast med å kontrollere kva ein har fått med seg, for<br />
eksempel skrive stikkord, gjenfortelje innhaldet (evt. spele det inn), teikne osb. Ein<br />
kan også «nærlytte» til somme sekvensar eller lytte med tanke på å finne forklaring<br />
på bestemte begrep osb. Saman med bok eller på pc kan opplesen tekst kombinerast<br />
med illustrasjonar, figurar, modellar osb. Når det gjeld skjønnlitteratur, kan lytting<br />
fungere svært godt som første «gjennomlesing», anten det er i opptak eller som opplesing<br />
i klassen. Dette kan gi gode litteraturopplevingar. Lyttelesinga bidrar dessutan<br />
til å utvikle sjangerkompetanse og ordforråd, noko elevar som har lese lite ofte slit<br />
med.<br />
For å hugse lærestoff må det «lagrast» på ein slik måte at det er lett å hente fram<br />
att. Elevane treng hjelp til å systematisere kunnskapen, i samandrag, modellar, tankekart<br />
osb. Her er det mange forslag i <strong>Panorama</strong>, (sjå «Lese- og læringsstrategiar»<br />
side 509–518 for oversikt). For elevar med vanskar er det òg viktig å kunne repetere<br />
utan å måtte lese så mykje tekst.<br />
Skriving: Problem med rettskriving er eitt av dei vanlegaste kjenneteikna på dysleksi,<br />
særleg når slike feil ikkje står i forhold til evnenivå elles. Dyslektikarar har ofte<br />
bak seg ei historie med rettskrivingsdrill, som kanskje har gitt liten effekt. Ofte går<br />
dette ut over alt i tekstene deira, fordi dei konsentrerer for mykje merksemd om det<br />
«tekniske» (staving og avkoding). Dermed har dei lite energi att til å tenkje på å finne
Tanken bak læreverket <strong>Panorama</strong> 11<br />
og ordne stoff og å skape samanheng mellom setningar, skaffe seg overblikk osb.<br />
Betre er det å begynne å jobbe med høgare tekstnivå, som avsnitt og heilskapsstruktur.<br />
Det å ordne stoffet i kart, figurar, lister osb. før skrivinga kan vere til hjelp. Eit<br />
generelt tips til rettskrivingsarbeid er å jobbe med spesielt «vanskelege» ord der dei<br />
kjem i samanhengande tekst. Elles er det i den personlege tilbakemeldinga til kvar<br />
elev at skriveopplæringa best kan tilpassast den enkelte.<br />
Alt det som er sagt her, betyr slett ikkje at elevar med vanskar alltid skal sleppe å<br />
skrive eller lese. Dei må trene på begge delar for å bli betre. Men det er ikkje nødvendig<br />
å gjere lesinga endå vanskelegare ved å kombinere med skriving, eller å<br />
tvinge elevens fokus over på rettskriving når dei skal strukturere stoffet, eller på skriving<br />
eller lesing når det er læring av eit stoff som er hovudsaka. Å dele opp kompliserte<br />
prosessar i mindre og meir overkommelege delar er som regel eit godt pedagogisk<br />
prinsipp. Kvar ting til si tid.<br />
Vidare lesing:<br />
– Ei idébok om lydbøker er lagt ut på Utdanningsdirektoratet sine heimesider:<br />
http://www.utdanningsdirektoratet.no/templates/udir/<br />
TM_Artikkel.aspx?id=1403<br />
Les t.d. om studieteknikk og lydbok i kapittel 7 «Møte med lydboka» av Ingeborg<br />
Grøm<br />
– Austad m.fl (1992): Lese- og skrivevanskar i vidaregåande skole. LNU/Cappelen<br />
fakta<br />
– Fleire lesetips på heimesida til Lesesenteret ved Universitetet i Stavanger:<br />
http://www.lesesenteret.no<br />
Å starte opp<br />
Den første norskøkten – et forslag til innhold<br />
Innledning: velkommen og praktisk informasjon<br />
1 Velkommen og kort presentasjon av norskfaget på vg1 og av <strong>Panorama</strong> – bok og<br />
nett. Les gjerne sidene i ressurspermen, kalt «Hvordan bruke boka?» og «Hvordan<br />
bruke nettet?»<br />
Hoveddel: Vi blir kjent med hverandre gjennom norskfaglige øvelser i basisferdigheter<br />
Oppgavene under er ment som forslag, som du kan velge blant:<br />
2 Skriftlig oppgave, oppvarming: Vi blir kjent med hverandre gjennom en skriveøvelse.<br />
Denne er inspirert av Erlend Loe, beskrevet i boka Naiv. Super, der han<br />
lager lister over ting han både har og ikke har. Oppgaven står på side 55, oppgave<br />
2 i <strong>Panorama</strong>. Skriv gjerne en liste selv også. Oppfordre elevene til å tenke kreativt.<br />
Kanskje kan begrepet skriveoppvarming introduseres? Etterpå kan listene<br />
leses opp – i toergrupper, firergrupper eller hel klasse.<br />
3 Muntlig oppgave, samtale: Elevene intervjuer hverandre. De samtaler i toer-grupper,<br />
lytter og skriver stikkord, sammenfatter stikkordene i fem perioder, før de til<br />
slutt presenterer arbeidet for klassen. Oppgaven står beskrevet i <strong>Panorama</strong>, side<br />
29, oppgave 5 a–c. I forlengelsen av dette kan mulig hjemmoppgave være å skrive<br />
ut intervjuet, lage layout og legge til bilde.<br />
4 Kreativ muntlig oppgave: Elevene settes i grupper på cirka fire. Alle enere får<br />
samme oppgave, toere osv. De skal forklare hverandre hvordan du utfører en
12 <strong>Panorama</strong><br />
bestemt praktisk oppgave, som å lage vafler, skifte dekk, laste inn bilder fra digitalkamera<br />
på pc-en og få dem ferdig på papir i hånden, lappe sykkeldekk, laste<br />
ned en sang på mp3-spiller, stryke en skjorte helt glatt, lage omelett …<br />
5 Å lese bilder: Se på forsiden til <strong>Panorama</strong>. Forsøk først å beskrive bildet, deretter<br />
tolke det. På side 66 og 67 i boka fins punktoppsett, som kan hjelpe fram de rette<br />
spørsmålene. Lag gjerne bildetekst eller en notis til bildet. Les opp fotografen<br />
Mikkel McAlindens kommentar til eget bilde.<br />
6 Skriftlig oppgave, brev: Skriv et brev til læreren din, der du forteller litt om deg<br />
selv (interesser, hobbyer, om hva du liker å lese, hvilke emner du tidligere har likt<br />
i norsk, målet ditt i faget, om du kjenner noen i klassen/på skolen osv.). Brevet<br />
blir lekse til neste norsktime.<br />
En god start – i hver norsktime<br />
1 Time/øktreferat<br />
En elev får i hver norskøkt i oppdrag å følge godt med, for så å kunne gi et lite<br />
personlig referat til neste norskøkt. Foredraget skal være på maksimalt fem<br />
minutter. Oppdraget går på omgang. Referatet skal leses opp. Eleven bør ta<br />
notater og velger selv hva som skal være med. Sjangerkravene må ikke være<br />
strenge. Det må være rom for kåserende eller fortellende fremstillinger, eller<br />
kanskje verseform? Underholdningsverdi og personlige betraktninger kan vurderes<br />
positivt, men også strenge, informative punkter kan være gode. Det må gå<br />
fram hva som var emne for timen, hva det ble arbeidet med (gjerne også hvordan)<br />
og leksen til neste dag (fremføringsdagen). «Referatet» fungerer som oppstart/<br />
innstilling på norskfaget og er en påminning om hva som er tema. «Referatene»<br />
kan gjerne samles i en referatperm eller ligge på læringsplattformen på nettet.<br />
Slik kan elever som har vært borte orientere seg. (Se eksempler på referat under<br />
«Elevtekster»)<br />
2 Dagens gullkorn/ord/tekst/aktualitet<br />
En elev leser eller fremfører for klassen et dikt, et ordtak, en god replikk, et avisinnlegg,<br />
en påstand med begrunnelse osv. som han eller hun velger selv. En<br />
variant er dagens navn (kjente personer), nyhet eller lignende.<br />
3 Ordutvideren<br />
En elev får i oppdrag å forklare et ord til neste norskøkt. Det kan være et fagord,<br />
fremmedord eller et ganske vanlige ord som elevene vil møte på, for eksempel<br />
offensiv, dialog, gallup, retorikk, aktor, politikk, interaktiv, sms osv.. Læreren<br />
bestemmer ordet, det kan evt trekkes opp av en hatt, eller, hvis ordet er et fagord<br />
knyttet til emner i norsk, kan det tilpasses dagens norskarbeid.<br />
Både 2 og 3 kan kombineres med timereferat, slik at to elever har oppdrag hver gang.<br />
I starten er hovedsaken at elevene får trening i å ha ordet overfor hele klassen på en<br />
ufarlig måte. Etter hvert kan det legges mer vekt på fremføringen (forberedt muntlighet).<br />
Også ideer fra oppvarmingsøvelsene til skriving kan brukes som utgangspunkt<br />
for snakk i starten av timen/økten.
Muntlige aktiviteter<br />
Fra det uformelle til det formelle<br />
Tanken bak læreverket <strong>Panorama</strong> 13<br />
I den første tiden med ny klasse bør en legge mest vekt på uformelle samtaler i små<br />
grupper. De muntlige øvingene bør være lette og upretensiøse. Formålet er å gi<br />
elevene positive erfaringer og skape et godt gruppeklima der alle blir hørt og sett. Det<br />
er nødvendig for at den enkelte skal få lyst til og våge å ta ordet.<br />
Her er eksempler på fire ulike talesituasjoner, fra de enkle gruppesamtalene (1 og<br />
2) til den mer krevende klassesamtalen/debatten (4):<br />
1 I små grupper: Uformell samtale<br />
Diskutere et problem og finne en løsning i fellesskap, for eksempel diskutere<br />
ulike løsninger på dilemmaet i eventyret Kongedatteren og den gamle konen<br />
(<strong>Panorama</strong>, side 399–400)<br />
Lytte aktivt og gi hverandre samtalestøtte (spørre for å oppklare, stille oppfølgingsspørsmål,<br />
følge opp og utdype det som blir sagt, supplere med egne forslag)<br />
2 I små grupper: Enetale uten samtalestøtte<br />
For eksempel fortelle hver sin korte historie, gi et referat av en bok eller en film,<br />
beskrive et bilde eller holde et meningsinnlegg. Alle i gruppa får ordet etter tur –<br />
og får respons.<br />
3 I plenum: stå opp og tale formelt<br />
Begynne med korte muntlige referat, «ord for dagen» eller miniforedrag (se «En<br />
god start på hver norskøkt», med eksempler på måter å innlede norsktimen på).<br />
4 I plenum: klassesamtale og klassediskusjon<br />
Etter hvert kan en legge opp til mer formelle debatter, der elevene øver seg på å<br />
argumentere for sin sak og kritisk vurdere motargumenter.<br />
Enkle råd til debattanten kan være:<br />
– ta notater mens han hører på debatten<br />
– skrive ned stikkord til det han selv vil si<br />
– ikke vente for lenge med å ta ordet
1 Test<br />
deg selv<br />
Dette kapitlet er det første elevene møter i boka og er ment som et bindeledd mellom<br />
10. trinn og 11. trinn, vg1. Her kan elevene teste kunnskaper og ferdigheter i noen<br />
emner som de har vært borti før og som norskfaget i vg1 bygger videre på. Slik<br />
understrekes det at norskfaget er gjennomgående og at hele skoleløpet henger tydeligere<br />
sammen enn før. Sidene er utformet slik at de minner mer om lærebøker på<br />
lavere trinn enn resten av boka, og mange oppgaver har et preg av lek. Dette er gjort<br />
for å skape en mykere start.<br />
Oppgavene er grovt ordnet etter emne, og de varierer mye både i type og vanskelighetsgrad.<br />
Utgangspunktet er kompetansemål fra lavere klassetrinn. Mange av oppgavene<br />
har en rett/gal-dimensjon, mens andre kan ha mange mulige svar. Bak i boka<br />
fins fasit og løsningsforslag. Merk at elevene må ha ordbok for å gjøre ordboksøvingene.<br />
Ellers trengs ingen hjelpemidler. På <strong>Panorama</strong>s nettsider fins flere oppgaver<br />
for fordypning og mengdetrening, men også oppgaver til andre emner.<br />
■■■■■■ ULIKE BRUKSMÅTER<br />
– Et utvalg av oppgavene kan brukes som test for kartlegging ved oppstart. Individuelle<br />
vekstpunkter og sterke sider blir tydeliggjort. Testen kan enten gjennomføres<br />
som en liten prøve, eller elevene kan selv bruke fasiten og notere seg hvilke<br />
emner de kan godt og hvilke de bør jobbe mer med. (Se skjema på side xxx. Dette<br />
ligger også på nettet og kan tilpasses.) Det er selvsagt også mulig å ta for seg noen<br />
få utvalgte emner om gangen.<br />
– Kapitlet kan brukes som et redskap for differensiering. Elevene kan selv velge<br />
oppgaver og emner, eller arbeidet kan konsentreres om ett bestemt emne.<br />
– Oppgaver til enkelte emner kan brukes som oppvarming eller oppfrisking av<br />
kunnskap før arbeid med et emne, for eksempel «tekstkunnskap» som innledning<br />
til skjønnlitteratur.<br />
– Elever kan jobbe med oppgaver på nettet i forkant og få et utvalg av oppgavene i<br />
boka som test etterpå. Eller de kan jobbe videre på nettet med emner som de enten<br />
liker eller som de trenger å jobbe mer med. På nettet ligger også en liten slutt-test.<br />
Skjema til «Test-deg-selv» (kopieringsoriginal), se side xxx.
2 Basis<br />
De grunnleggende ferdighetene er basis både for å skaffe seg kunnskap og å kunne<br />
formidle og bruke den. At ferdighetene er grunnleggende betyr ikke at de er elementære!<br />
De kan stadig utvikles og bli bedre redskaper for å nå mål på mange områder<br />
både på skolen og i livet. I hele basiskapitlet legger vi stor vekt på å vise hvordan de<br />
grunnleggende ferdighetene er relevante i elevenes hverdagsliv. Elevene bruker og<br />
trenger dem hver dag, også i sammenhenger som er lett å oppfatte som fjernt fra<br />
norskfaget.<br />
Ferdighetene er tverrfaglige, selv om norskfaget har et særlig ansvar for lesing,<br />
skriving og muntlige ferdigheter. Kapitlet «Basis» kan brukes som tekstgrunnlag for<br />
tverrfaglig samarbeid om grunnleggende ferdigheter (gjerne ved skolestart). Hvert<br />
fag har sitt fagspråk, og den enkelte faglærer kan tilpasse kapitlet til tekster, emner,<br />
fremstillingsformer og behov fra sitt fagområde.<br />
Kapitlet danner grunnlag for arbeidsmåtene i boka som helhet, og det inneholder<br />
både kunnskapsstoff og en mengde øvelser. Muntligdelen gir både innsikt og øvelse<br />
i å uttrykke seg muntlig og å lytte, noe som er vesentlig i arbeid med alt lærestoff. I<br />
delen om lesing forklares det blant annet hvorfor det er så viktig å skrive og snakke<br />
i forbindelse med lesing og læring, og det fins eksempler på og øvelser i lesestrategier.<br />
Skrivedelen inneholder en mengde kreative tilnærminger til skriving som også<br />
er egnet til å overvinne motstand hos dem som ikke liker å skrive. Det legges opp til<br />
differensiert og tilpasset opplæring. Enten man går gjennom hele kapitlet eller bare<br />
utvalgte deler (se forslag under «Hvordan bruke <strong>Panorama</strong>»), kan kapitlet fungere<br />
som en slags verktøykasse og en oppslagsdel som elevene stadig kan vende tilbake<br />
til.<br />
Muntlig kommunikasjon<br />
Grunnleggende muntlig ferdighet er:<br />
– evnen til å lytte og tale, og å vurdere elementene i en sammensatt talesituasjon.<br />
– å samordne mentale prosesser med motoriske og formelle delferdigheter som<br />
ordvalg og bruk av betoning, tempo og artikulasjon, gester, blikk og mimikk.<br />
– å være situasjonsbevisst, kunne lytte til hverandre og å bruke det muntlige språket<br />
virkningsfullt, – tilpasset emne, situasjon og tilhører.<br />
– å være en god lytter, å konsentrere seg, å gi relevant respons til andre og å være<br />
mottakerbevisst i produksjon av egen tale.<br />
Det sentrale i en opplæringssammenheng er å lære elevene å uttrykke seg muntlig i<br />
talesituasjoner med ulike hensikter, og å forstå hvordan ulike uttrykksmåter påvirker<br />
budskapet. I noen faglige sammenhenger er presentasjon, forklaring, demonstrasjon<br />
eller argumentasjon viktig, i andre sammenhenger står den muntlige fortellingen<br />
eller opplesingen sentralt. Helt sentralt står også det å lære elevene å tolke ulike<br />
lyttesituasjoner.
16 <strong>Panorama</strong><br />
Å gi muntlig respons<br />
God muntlig respons er å gi konstruktiv tilbakemelding:<br />
«Konstruktiv tilbakemelding forutset vurdering i forhold til visse kriterium.<br />
Eit skilje går mellom subjektiv og kriteriumrelatert vurdering. Subjektiv tilbakemelding<br />
gir uttrykk for det subjektive inntrykket til lyttaren eller lesaren.<br />
Kriteriumbasert tilbakemelding baserer seg på visse krav eller kriterium. Når<br />
det gjeld munnlege presentasjonar, vil kriteria som regel gjelde framføring og<br />
innhald.<br />
Subjektiv tilbakemelding kan alle klare, men i skolen er det den kriteriumrelaterte<br />
responsen vi må arbeide med for at elevane skal kunne gi kvalifisert<br />
tilbakemelding, dette gjeld både skriftlege og munnlege tekstar. Når responsgrupper<br />
ofte blir mislykka, er ein av grunnane at elevane blir hangande fast i<br />
den subjektive responsen og ikkje får hjelp til å komme seg over i ein kriteriumbasert.<br />
Eit viktig ledd i å hjelpe elevane til å gi kvalifisert tilbakemelding,<br />
blir derfor å arbeide med vurderingskriteria, å synleggjere og konkretisere<br />
desse.»<br />
(Torlaug Løkensgard Hoel i Hertzberg/Roe (red): Muntlig norsk. Oslo 1999)<br />
Poenget med å lære elevene å gi tilbakemelding:<br />
– er et ledd i å trene elevene til å lytte bevisst<br />
– er et ledd i arbeidet med at elevene skal øve opp evnen til å vurdere tekster og<br />
prestasjoner, både egne og andres<br />
– vil venne dem til å formulere tilbakemelding og å ta imot tilbakemelding<br />
Hvordan gi tilbakemelding noen generelle råd:<br />
For tilbakemeldinger i klassen gjelder dels samme (samtale)regler som de en bruker<br />
i responsgrupper:<br />
– positiv holdning uttrykt i konkrete, spesifikke kommentarer<br />
– spørrende holdning<br />
– rådgivende holdning<br />
At kommentaren skal være positiv er psykologisk fundert, men den er også faglig<br />
fundert: vi trenger ikke hjelp bare til å se mangelfulle sider ved våre egne prestasjoner,<br />
men også til å se sterke sider.<br />
Den praktiske gjennomføringen. Et eksempel.<br />
(Denne typen gjennomføring kan brukes enten elevene skal holde foredrag, tale, fortelle<br />
eller lese opp en tekst.)<br />
1 Elevene holder hver sitt miniforedrag (3–4 minutter)<br />
2 Under framføringen får alle medelevene i oppdrag å notere en positiv, konkret tilbakemelding<br />
og ett spørsmål til foredraget. Innspill etter framføringen fra noen<br />
av elevene er fort gjort. Før framføringen er to elever trekt ut som rådgivere, de<br />
skal gi en mer systematisk kommentar til innhold og framføring, der også rådgiving<br />
er inkludert. Rollene som framførere og rådgivere går på omgang slik at hver<br />
elev får prøvd seg i begge rollene.
Lytteoppgåver<br />
Basis 17<br />
1 Aktiv lytting<br />
Deltakarar: A, B + observatør<br />
Samtale om gitt emne. F.eks.: Kva skal du gjere i sommarferien?<br />
A får ordet, maks 3–5 setningar<br />
B får ordet og framfører sine planer. B innleier med å gjenta den siste frasen A<br />
har sagt. Dette mønstret blir brukt gjennom heile samtalen.<br />
Observatøren lyttar og passar på at ingen tar ordet utan å ha oppfylt kravet om<br />
gjentaking.<br />
Eksempel:<br />
A: Til sommaren skal eg reise til Australia. Eg kvir meg litt, for eg er redd for å<br />
fly.<br />
B: Eg kvir meg litt, for eg er redd for å fly. Men eg skal ikkje med fly til Australia<br />
i sommar. Eg skal arbeide i eit gartneri. Eg treng pengane.<br />
A: Du treng pengane. Ja, kven treng ikkje pengar. Men eg skal heller jobbe kvar<br />
einaste helg til hausten.<br />
B: Men du skal jobbe kvar einaste helg. Blir ikkje det …<br />
Når du får betre øving, kan du omformulere det som blir gjentatt, slik at det passar<br />
i dialogen.<br />
2 Overføring av informasjon<br />
Arbeid parvis. Finn forskjellar mellom to bilete ved å snakke med og lytte til<br />
kvarandre, utan å sjå på den andre sitt bilde.<br />
Liknande oppgåve kan gjerast med utgangspunkt i tekst.<br />
3 «Viktig melding»<br />
Deltakarar: A, B + observatør<br />
A gir B viktige opplysningar om fluktruta ei gruppe må følgje over grensa. Desse<br />
opplysningane skal B bringe vidare til flyktningane. På grunn av risikoen kan han<br />
ikkje notere ned noko, men må hugse alt så nøye som mogleg. B gir opplysningane<br />
vidare til observatøren, som får rolla som flyktning.<br />
Merka observatøren noko som B gløymde? Hadde B problem/ikkje problem med<br />
å oppfatte alle opplysningar? Fekk A presist fram informasjonen? Vurder innhald,<br />
understreking av nøkkelord, artikulasjon, taletempo, pausar.<br />
4 «God hukommelse»<br />
– Kopier forteljinga. (Kopieringsoriginal side xxx.) Eitt eksemplar per gruppe.<br />
Klipp forteljinga opp slik at det blir ei setning eller eit kort avsnitt på kvar<br />
lapp.<br />
– Del klassen i grupper på 8–10. Del ut lappane i gruppene.<br />
Elevane les sine setningar høgt, og saman skal gruppa bli einig om korleis forteljinga<br />
som heilskap skal vere. Dei får ikkje bruke penn og papir.<br />
Først når dei er einige om korleis forteljinga skal vere, får dei vise fram setningane<br />
til kvarandre.<br />
Dei les forteljinga høgt i gruppa.<br />
Til slutt diskuterer dei løysingar på dilemmaet i forteljinga.<br />
Kven av de to brødrene hadde den beste hukommelsen? Han som spurte<br />
«Hva», eller han som svarte «Honning»?<br />
(teksten er frå J. Lundstrøm: Regnbuens fange. 50 dilemma-eventyr fra Afrika, 1988)
18 <strong>Panorama</strong><br />
Forberedt muntlighet<br />
– notatteknikk med symboler<br />
En arbeidsmetode som kan skape variert og bevisst muntlighet, er en notatteknikk på<br />
skriftlige tekster ved hjelp av symboler.<br />
■■■■■■ FØR LESEAKTIVITETEN<br />
Elevene og læreren utvikler en liste over tegn som de bruker etter hvert som de leser<br />
en tekst, for eksempel:! – viktig,? – det forstår jeg ikke, () – mindre viktig,<br />
J – appellerer til meg, L – tiltaler meg ikke, ♥ – jeg liker det godt osv.<br />
Tegnene representerer ulik perspektivering av teksten og skal gi elevene et<br />
innhold å snakke om etterpå, der de muntlig gjør rede for hva de mener med symbolene<br />
de har nedtegnet. Hvorfor har elevene satt en parentes i teksten akkurat der? Hva<br />
har berørt dem ved teksten der de har notert et ♥?<br />
■■■■■■ OPPSKRIFT<br />
1 Utvikle tegn i fellesskap. Det bør ikke være for mange. (5–8?)<br />
2 Les en kort tekst eller deler av en større (maks 2 sider?). Mens elevene leser individuelt,<br />
noterer de symboler i teksten.<br />
3 Samtal rundt teksten i grupper eller i hel klasse på bakgrunn av de tegnene den<br />
enkelte har skrevet.<br />
Å vurdere muntlig kommunikasjon<br />
Vurdering og vurderingskriterium<br />
Å vurdere muntlig kommunikasjon er å vurdere personlig tale. I motsetning til skriftteksten<br />
som representerer oss, presenterer vi oss direkte gjennom talen. Det personlige<br />
ved talen gjør oss spesielt sårbare for kritikk. Derfor er det viktig at tilbakemeldingen<br />
vi gir hverandre, er prinsipiell, konstruktiv og konkret, på grunnlag av avtalte<br />
vurderingskriterium.<br />
Vi har derfor tatt med fire ulike «spørreskjema» som kan brukes i arbeid med tale,<br />
samtale, fortelling og opplesing. Disse inneholder forslag til spørsmål som kan<br />
stilles til talesjangrene.<br />
Mange av spørsmålene er tekstspesifikke og detaljerte – og innvendingen kan<br />
være at dette er for ambisiøst å bruke på den flyktige talen. Faren ved ikke å ha tekstspesifikke<br />
spørsmål, er at vurderingen og responsen blir for subjektiv og overfladisk,<br />
og at en fort ender opp med bare å vurdere den ytre actio. En bør derfor finne en<br />
balanse mellom noen på forhånd gitte faglige kriterier og kriterier utviklet sammen<br />
med elevene. De endelige vurderingskriteriene bør altså klassen lage i fellesskap. For<br />
det er klassen, emnet og situasjonen som bestemmer hva det er verdt å spørre etter, i<br />
hvert enkelt tilfelle.<br />
Å vurdere samtale<br />
Forslag til spørsmål:<br />
– Tid og sted?<br />
– Hvilken type samtale?<br />
– Hva er hovedformålet: Overtale? Undersøke? Løse problem? Skape kontakt?<br />
– Hva er emnet for samtalen?<br />
– Holder diskusjonen seg til emnet?
Basis 19<br />
– Hvem initierer samtalen – og hvordan?<br />
– Hvem deltar?<br />
– Deltar alle? Blir det gjort noe for at alle skal få komme til orde?<br />
– Hvilke posisjoner inntar deltakerne i samtalen: aktiv – passiv, lyttende – ikke-lyttende,<br />
konfronterende – ikke-konfronterende, fokus på saken eller på kommunikasjonen?<br />
– Er samtalen strukturert og lett å følge med i? Er det mange gjentakelser av samme<br />
moment? Blir det brukt ordstyrer?<br />
– Hvordan utvikler samtalen seg? Respons – oppfølging?<br />
– Blir det brukt bestemte argumentasjonsteknikker? (Se <strong>Panorama</strong> side 83.)<br />
– Tror du på det som blir sagt? Hvorfor/hvorfor ikke?<br />
– Eksempel på at person blir angrepet i stedet for sak?<br />
– Eksempel på utenomsnakk og/eller flertydighet? Bruk av ironi eller andre hersketeknikker?<br />
(Se <strong>Panorama</strong> side 84.)<br />
– Hvilken innvirkning har de ikke-verbale uttrykksmidlene (stemmebruk, mimikk,<br />
blikk)?<br />
– Hvordan blir samtalen avsluttet? Med en løsning, en konklusjon eller et svar på<br />
det som har blitt diskutert – eller med en «åpen slutt»?<br />
– Er det klare vinnere av samtalen? Hvilke «vinnertrekk» finner du hos disse?<br />
Her kan en velge ut noen få av momentene. Eventuelt kan klassen deles inn i grupper<br />
som vurderer noen momenter hver.<br />
Å vurdere opplesing<br />
Å vurdere lesekompetanse er å vurdere om leseren har forstått teksten, ikke bare om<br />
han eller hun leser korrekt og med flyt. Et tegn på forståelse er at oppleseren tar<br />
pauser der det er naturlig, og bruker betoning og tonegang for å poengtere og<br />
avgrense meningsinnholdet.<br />
Lesekompetanse er å kunne tilpasse lesemåten til teksten, men også å lese på en<br />
måte som passer til situasjon og mottaker.<br />
Forslag til spørsmål:<br />
– Er lesemåten muntlig, slik at teksten blir gjengitt som levende språk (uten skriftuttale)?<br />
– Legger oppleseren inn pauser der det er naturlig, eller er pausebruken sjelden og<br />
tilfeldig? Kommer pausen først når han må trekke pusten?<br />
– Varierer han tonegangen (for eksempel fallende tone som markerer avslutning,<br />
stigende tone som bl.a. markerer spørsmål)?<br />
– Bruker han en setningsbetoning som markerer nøkkelord og skaper tekstlig sammenheng?<br />
– Varierer han toneleiet (for eksempel lavt/dypt eller høyt toneleie for å markere<br />
skillet mellom fortelling og replikk, dramatisere en rolle eller få fram et stemningsskifte)?<br />
– Hvordan er tempoet og tempovariasjonene?<br />
– Har stemmestyrken en bestemt effekt (for eksempel å uttrykke sinne, glede,<br />
refleksjon)?<br />
– Bruker oppleseren tydelig eller slapp artikulasjon? Har artikulasjonen innvirkning<br />
på stemningspreget?<br />
– Blir det brukt en bestemt klang eller bestemte klangeffekter?<br />
– Er artikulasjon, tempo og stemmestyrke slik at tilhøreren oppfatter det som blir<br />
sagt?<br />
– Løfter oppleseren blikket fra boksiden og har kontakt med tilhørerene?
20 <strong>Panorama</strong><br />
Å vurdere muntlig fortelling<br />
Som fortellere har vi styrken vår på ulike områder. Noen er gode til å fortelle klart<br />
og sammenhengende, andre er gode til å gjøre stoffet levende med stemme og kropp.<br />
For læreren gjelder det å finne det området som eleven mestrer best, og få eleven til<br />
å bygge videre på de sterke sidene.<br />
De tre områdene som alltid må tas hensyn til når en arbeider med fortelling er;<br />
fortellersituasjon, innhold («hva») og fortellemåte («hvordan»).<br />
Forslag til spørsmål:<br />
– Er den viktigste informasjonen i fortellingen kommet med (om miljø, personer<br />
og handling)?<br />
– Kommer poenget i fortellingen tydelig fram?<br />
– Hvordan innledes og avsluttes fortellingen?<br />
– Er fortellingen oversiktlig og lett å følge med i?<br />
– Er det god sammenheng mellom delene i fortellingen?<br />
– Er det ord, formuleringer eller bilder som du spesielt fester deg ved (fordi de<br />
passer godt eller dårlig)?<br />
– Blir stemme og kroppsspråk brukt nøytralt eller til å «farge» fortellingen?<br />
– Er det trekk ved framføringen som er stemnings- og spenningsskapende (for<br />
eksempel bruken av stemmestyrke, klang, pauser, tempo)?<br />
– Blir sceniske opptrinn og replikker dramatisert (med stemmestyrke, betoning,<br />
klang, pauser, tempo, gester og mimikk) eller brukes den samme fortellerstemmen<br />
hele tiden?<br />
– Har fortelleren god kontakt med tilhørerne?<br />
Å vurdere tale<br />
Her er forslag til spørsmål som kan brukes i arbeid med ulike typer enetale, både<br />
informative taler som foredrag eller taler som er mer argumenterende (appeller, politiske<br />
taler). Når talene skal vurderes og elevene skal gi hverandre respons, kan en<br />
gjerne dele klassen inn i grupper som får ansvar for hver sitt område. En gruppe<br />
beskriver og vurderer innhold, en annen komposisjon, en tredje språk/stil og en<br />
fjerde framføring.<br />
Innhold<br />
Beskriv:<br />
– Hvilken type tale? Hva er formålet?<br />
– Stoffutvalg:<br />
– Informativ tale: Hva er hovedtemaet? Hvilke fakta, eksempler osv. blir<br />
brukt?<br />
– Argumentativ tale: Hva er hovedsynspunktet? Hvilke argumenter blir<br />
brukt?<br />
– Hva forteller innholdet om dominerende appellform: logos – ethos –<br />
pathos?<br />
Vurder:<br />
– Passer stoffutvalget til emnet og det som er formålet med talen?<br />
– Et klart nok fokus – og fokus på det vesentlige?<br />
– Hva er det gode ved innholdet? Hva kan forbedres?
Komposisjon<br />
Basis 21<br />
Beskriv:<br />
1 Oppbygging av teksten som helhet (Todeling. Tre/femdeling: innledning –<br />
midtdel – avslutning)<br />
2 Struktureringsprinsipp:<br />
– kronologisk?<br />
– tematisk?<br />
– etter prinsippet problem – løsning eller årsak – virkning? Eksempel på<br />
argumentrekker?<br />
Vurder:<br />
– En oversiktlig og klar oppbygging?<br />
– God tekstlig sammenheng mellom de ulike delene i talen?<br />
– Betyr oppbyggingen noe for forståelsen og virkningen (er den «virkningsfull»)?<br />
– Hva er det gode ved komposisjonen? Hva kan forbedres?<br />
Språk og stil<br />
Beskriv:<br />
– Talespråk/skriftspråk? Personlig/upersonlig? Konkret/abstrakt? Verdiladde<br />
ord og uttrykk? Språklige bilder (metaforer, allegorier)? Retoriske<br />
figurer som: anafor, antitese, allitterasjon, sitat, eksempel, retoriske spørsmål,<br />
tretall.<br />
– Hva forteller språket/stilen om hvilken appellform som dominerer (logos<br />
– ethos – pathos)?<br />
Vurder:<br />
– Passer språkbruken til emne, mottaker og det som er formålet med talen?<br />
– Er språket klart og virkningsfullt?<br />
– Hva er det gode ved språkbruken? Hva kan forbedres?<br />
Framføring<br />
Beskriv<br />
– Stemmebruk: artikulasjon – tempo – pauser – betoning, stemmestyrke<br />
– Kroppsspråk: holdning, bevegelser, gester, mimikk<br />
– Blikk-kontakt<br />
– Bruk av manuskript<br />
– Hva forteller framføringen om hvilken appellform som dominerer: logos –<br />
ethos – pathos?<br />
Vurder<br />
– Betyr framføringen noe for forståelsen og virkningen?<br />
– Hva er det gode ved framføringen? Hva kan forbedres?<br />
Vurderingsskjema for muntlig framføring se side xxx.
22 <strong>Panorama</strong><br />
Skriving<br />
Skriveoppvarming – noen øvelser<br />
1 Velg en konkret ting, for eksempel en penn, et eple, en mobil, en parfyme … Forsøk<br />
å beskrive den med ulike briller. Velg minst fem av disse brillene: matematikkbriller,<br />
filosofibriller, norsklærerbriller, kokkebriller, arkitektbriller, fotballproffbriller,<br />
boksebriller, idrettsutøverbriller, musikerbriller, legebriller, fysikkbriller<br />
og brillene til en arbeidsledig.<br />
Under er tre eksempler:<br />
a Parfyme sett med arkitektbriller: Parfymen lukter sikkert godt, men det er<br />
formen på flasken som er spennende. Den er formet som en munn og har en<br />
oval form.<br />
b Parfyme sett med fysikkblikk: Parfyme er en konsentrert væske som kan<br />
brukes enten ublandet på huden eller som tilsetning i for eksempel såpe. Den<br />
består av en rekke forskjellige luktestoffer (essenser) i et oppløsningsmiddel<br />
(vanligvis etylalkohol).<br />
c Parfyme sett med en norsklærers blikk: Det er viktig at eleven ikke dusjer<br />
seg med for mye parfyme om morgenen. Å gå inn i et klasserom med opptil<br />
30 ulike lukter kan få enhver til å miste konsentrasjonen og få hodepine. Jeg<br />
liker selv best parfymen Laura – et engelsk egennavn. Men den lukter godt!<br />
2 Finn et abstrakt ord, som for eksempel: kjærlighet, tomhet, engstelse, ensomhet<br />
… Beskriv ordet ut i fra disse stikkordene: ser ut som, høres ut som, lukter som,<br />
smaker som og kjennes (ut) som …<br />
Under er et eksempel:<br />
– Ensomhet ser ut som et enslig tre på en stor slette.<br />
– Ensomhet høres ut som en gitar, der musikeren bare kan ett grep.<br />
– Ensomhet lukter som solbrent hud.<br />
– Ensomhet smaker som fiskepinner stekt tørre.<br />
– Ensomhet kjennes stille ut. Ensomhet er et tomrom!<br />
3 Gjør som i oppgave 2, men her med et «norskfaglig» ord, som grammatikk,<br />
språkhistorie, syntaks, litteratur, kommaregler, verb …<br />
Under er et eksempel:<br />
– Språkhistorie ser ut som rutetabeller med mange tilleggsopplysinger.<br />
– Språkhistorie høres ut som trampende beksømstøvler.<br />
– Språkhistorie lukter som ulagret lagringsvin.<br />
– Språkhistorie smaker som ost: Jarlsberg, Sorte Sara, Gamle Ole og svett<br />
geitost.<br />
– Språkhistorie kjennes ut som en unødvendighet – helt til du avkoder rutetabellen.<br />
4 Velg et ord, som du liker, for eksempel sommersol, krølltang, fotballkamp …<br />
Skriv ordet – bokstav for bokstav – loddrett.<br />
F<br />
O<br />
T<br />
… Forsøk å finne nye ord som «passer til» alle bokstavene i det opprinnelige<br />
ordet, for eks. f-fotballdommer, o-offside …
Basis 23<br />
Skriveoppgaver med utgangspunkt i tegneserien av Olav Hagen<br />
Tegneserien finner du som kopieringsoriginaler side xxx.<br />
■■■■■■ OPPGAVE<br />
1 Tegneserien må klippes opp. Les deretter om å strukturere tekst etter Hollywoodmetoden<br />
i <strong>Panorama</strong> på side 54.<br />
a Lag et stikkord til hvert bilde.<br />
b Forsøk så å komponere fortellingen på ulikt vis etter Hollywood-metoden.<br />
c Bestem deg for en rekkefølge. Prøv å forklare hvorfor du lander på akkurat<br />
denne rekkefølgen. Er det bildet eller stikkordet eller en symbiose av dem som<br />
er mest avgjørende? Hvilke bilder kan bli potensielle høydepunkt?<br />
d Sammenlikn din bildekomposisjon med minst en annen sin.
3 Kommunikasjon<br />
og språkfunksjoner<br />
Forslag til arbeidsmåter og oppgaver<br />
Abstrakt og konkret språk<br />
I eksemplet nedenfor blir samme tema formidlet på to ulike måter. Begge tekstene er<br />
skrevet til unge lesere. Hvilke språkfunksjoner dominerer?<br />
For å forklare hvordan det kunne ha seg at opplevelser kunne glemmes og<br />
likevel ha skadelig virkning, utviklet Freud en rekke teorier om den menneskelige<br />
psyke. De er svært nøyaktig utarbeidet, og han reviderte dem stadig,<br />
ettersom han gjorde nye erfaringer, men grunnmønsteret var likevel det<br />
samme som i begynnelsen. Grunntanken hans var at den dypeste drivende<br />
kraft i mennesket, var behovet for tilfredsstillelse av det han kalte for libido;<br />
med det mente han først og fremst den seksuelle driften, men det må tilføyes<br />
at han oppfattet seksualitet i svært vid betydning.<br />
(Fra Sløk, Lund, Pihl: De europeiske ideers historie. 1962)<br />
– Men jeg går alt for hurtig fram. La oss først se hvilken beskrivelse Freud gir<br />
av menneskesinnet. Har du noen gang sett et spedbarn? – Jeg har en fetter på<br />
fire år. – Når vi kommer til verden, uttrykker vi våre fysiske og psykiske<br />
behov nokså direkte og usjenert. Får vi ikke melk, skriker vi. Det gjør vi<br />
kanskje også hvis bleien er våt. Dessuten gir vi direkte uttrykk for at vi ønsker<br />
fysisk nærhet og kroppsvarme. Dette «drifts-» eller «lyst-prinsippet» i oss,<br />
kalte Freud for «det’et». Som spedbarn er vi jo nærmest bare et «det».<br />
(Fra Jostein Gaarder: Sofies verden. 1992)<br />
Rollespill<br />
Lag lapper med a en replikk b et sted c en tid d yrke og alder – og legg disse i ulike<br />
esker.<br />
– Grupper på fire: Trekk èn lapp fra a, b og c – og fire lapper fra d<br />
– Lag et rollespill som bygger på disse elementene.<br />
Hvordan utviklet spillet seg?<br />
Hva hadde yrke og alder å si for kommunikasjonen?<br />
Rett ord til rett tid<br />
Du skal holde en festtale<br />
a til bror/søster på konfirmasjonsdagen<br />
b til russestyret på avslutningsfesten
Kommunikasjon og språkfunksjoner 25<br />
Hva må du ta hensyn til? Hva vil du legge vekt på i talen? Lag en stikkordsliste for<br />
hvert av de fem momentene i «Den retoriske femkanten» (se modell).<br />
For at kommunikasjonen skal lykkes, må taleren spørre seg hvem tilhørerne er og<br />
hva de kan forvente av ham. Han må vite noe om situasjonen han skal tale i. Han må<br />
vurdere hvordan emnet bør framstilles i akkurat denne situasjonen og for disse tilhørerne,<br />
og finne det språket som vil fungere. Dette er helt sentrale punkt i retorikken;<br />
og illustreres ofte i en «retorisk femkant».<br />
«Den retoriske femkant»<br />
Gruppearbeid om kommunikasjon<br />
1. time:<br />
Introduksjon av tema<br />
Klassen: Leser en eller flere tekster fra <strong>Panorama</strong>. For eksempel: Johan Harstad:<br />
En nesten pinlig affære, Heidi Marie Kriznik: Applaus, Rønnaug Kleiva: Kven sin<br />
kropp er dette?, Ingvar Ambjørnsen: Gutten.<br />
Diskuterer hva teksten(e) forteller om kommunikasjon.<br />
Individuelt: Skriver en kort tekst som tematiserer kommunikasjon. Sjangeren kan<br />
for eksempel være dagboktekst, kontaktannonse, leserinnlegg, dikt.<br />
2.–3.time:<br />
Grupper: Elevene leser opp tekstene sine for hverandre. Stiller spørsmål til tekstene<br />
og formulerer problemstillinger. Definerer kommunikasjonsform og språkfunksjon(er).<br />
Gruppa velger ut èn tekst som blir presentert for hele klassen.
26 <strong>Panorama</strong><br />
Språkfunksjoner<br />
Lag setninger/formuleringer som illustrerer hver av disse språkfunksjonene:<br />
– kontaktskapende funksjon; rettet mot fellesskapet og selve kontakten mellom<br />
personer<br />
– appellativ funksjon; rettet mot mottakeren som skal overbevises<br />
– informativ funksjon; rettet mot selve saken som det skal informeres om<br />
– ekspressiv funksjon; rettet mot senderen som gir uttrykk for egne opplevelser,<br />
holdninger, stemninger eller følelser<br />
– poetisk funksjon; rettet mot språket selv, slik vi ser det i diktekunsten. Rytme, lek<br />
og eksperimentering med språket
4 Bildekunnskap<br />
«En varm dag»<br />
<strong>Panorama</strong>s omslagsbilde, kommentert av bildeskaperen,<br />
Mikkel McAlinden<br />
En varm dag var ett av bildene i et prosjekt som het «avgjørende ubetydelige<br />
øyeblikk». I dette prosjektet var jeg opptatt av et filmatisk grep som heter subjektivt<br />
kamera, (for eksempel i Maratonmannen der et vinglete kamera illuderer<br />
det Dustin Hoffmann ser og opplever idet han løper). Situasjonen i bilen<br />
er trykkende og sees fra den kvinnelig sjåførens opplevelse av den. Jeg valgte<br />
noe så dagligdags og velkjent slik at betrakteren kunne «skli» inn i bildet uten<br />
å reflektere over det. Det er en fotografisk klisje som jeg ville bygge på – alle<br />
klisjeer var fine engang!<br />
Bildet er en sømløs kollage av storformatbilder. Ved å bruke teknikken<br />
kunne jeg utvide synsfeltet i bildet, ha et løsere forhold til fotografiske konvensjoner<br />
som fokus, tid, farge og perspektiv og beholde en detaljrikdom selv<br />
om bildet i utstillingssammenheng er 110 x 289 cm. Jeg ville ha et pastoralt<br />
landskap utenfor som en kontrast til den stille krigen inn i bilen. Jeg dro opp<br />
til et sted i Maridalen tre ganger for å ta bildene som jeg trengte. Hver gang<br />
måtte jeg ta ut førersetet for å få inn kameraet. Imellom opptakene holdt jeg<br />
på åvifte bort den irriterende flua som er midt i synsfeltet selv om det var meg<br />
som hadde limt den på ruta.<br />
Det fins ingen Datsun Cortina. Ei heller et bilmerke som heter DDR.<br />
Dagen etter det tredje opptaket brant bilen opp, ingen ble skadd, og jeg hadde<br />
heldigvis de bildene jeg trengte.<br />
Bildeanalyse<br />
Beskriv bildet<br />
1 Har bildet tittel, og vet du navnet på fotograf/kunstner? Årstall?<br />
2 Motiv: Beskriv hva du ser på bildet.<br />
3 Komposisjon: Beskriv plasseringen av motiv i forhold til andre elementer.<br />
4 Beskriv linjer og flater i bildet. Komposisjonsprinsipp?<br />
5 Beskriv synsvinkel og utsnitt.<br />
6 Beskriv farger og lys.<br />
Tolk bildet<br />
1 Hva er ditt førsteinntrykk av bildet? Stemning, følelse, situasjon?<br />
2 Hvilke assosiasjoner får du? Konnotasjoner?
28 <strong>Panorama</strong><br />
3 Hvordan er sammenhengen mellom innhold og form? (Hvordan virker komposisjon,<br />
lys, farger osv.?)<br />
4 Hva er bildets tema? Har bildet et formål, et politisk budskap el.l.?<br />
5 Hovedfunksjon? (informativ, appellativ, ekspressiv, poetisk/estetisk)<br />
Bildeforslag<br />
– Johanne Marie Hansen-Krone: Ektepar i kjølig landskap 1979 (oppslagsbilde til<br />
kapittel 4, side 64)<br />
– Per Kleiva: Amerikanske sommerfugler 1970 (side 67 i <strong>Panorama</strong>)<br />
– Odd R. Andersen: En palestinsk gutt skjuler seg for israelske tropper som åpner<br />
ild i Beit Hanun nord for Gaza by 15. desember 2001 (side 115 i <strong>Panorama</strong>)<br />
– Fritt valgt reportasjebilde – bilder fra læreboka osv.<br />
Kopieringsoriginal til bildeanalyse se side xxx.<br />
Beskrive og tolke et bilde – et eksempel<br />
På side 66 i <strong>Panorama</strong> fins et punktoppsett over hva som kan være med i en beskrivelse<br />
av et bilde. På side 67 finnes en tilsvarende liste over hva som kan være med i<br />
en tolkning. Her er et eksempel på både beskrivelse og tolkning av det samme bildet.<br />
Disse eksemplene må ses på som forslag, og særlig tolkningen må betraktes som et<br />
utkast til tolkning. Hovedpoenget er å vise hvordan tolkningen er en refleksjon over<br />
tilskuerens egne reaksjoner i møtet med bildet, der bakgrunnskunnskap og assosiasjoner<br />
trekkes inn. Eksemplene kan brukes som mønster for arbeid med andre bilder.<br />
Bilde: Gerry Winogrand: Albuquerque, New Mexico, USA, 1958, fotografi. Bildet<br />
finnes på side 65 i læreboka.<br />
Forslag til beskrivelse av fotografiet på side 65 i læreboka<br />
Bildet er tatt av Gerry Winogrand i 1958, og tittelen er Albuquerque, New<br />
Mexico, USA, 1958. Bildet er et fotografi i sort/hvitt, og det er i liggende<br />
format. Fotografiet viser et landskap der en del av et hus med en åpen garasje<br />
ses i forgrunnen til venstre. Like foran den mørke garasjeåpningen står et lite<br />
barn. Det vesle barnet stikker seg ut som det eneste helt hvite i bildet, i sterk<br />
kontrast til den mørke garasjeåpningen. Barnet har hodet vendt mot venstre,<br />
men ser ut som om det stabber framover, kanskje på vei ut av garasjen. Bak<br />
barnet skimter vi et annet barn, trolig litt større, og helt i forgrunnen ligger en<br />
trehjulsykkel veltet. Det er ikke noen bil i garasjen. Til høyre for garasjen ser<br />
vi utover et vidt ørkenlandskap med fjell i bakgrunnen. Bildet er et oversiktsbilde,<br />
(totalt bildeutsnitt), med mye rom rundt menneskene.<br />
Nesten en tredjedel av bildet viser himmel med litt urolige skyer, som før<br />
et uvær. Solen skinner, men skyene kaster skygge på fjellene. Motivet er litt<br />
undervinklet ved at kamera er plassert slik at vi ser litt opp til garasjeåpningen<br />
og barna, fra enden av en innkjørsel.
Utkast til tolking av fotografiet på side 65 i læreboka<br />
Bildekunnskap 29<br />
Det første man legger merke til er kontrasten mellom det lille barnet og det<br />
store landskapet. Tittelen på fotografiet er Albuquerque, New Mexico, USA,<br />
1958. Bildet er altså fra amerikansk etterkrigstid, midt i det som kalles «den<br />
kalde krigen». Dette var en periode da USA og Sovjetunionen stod mot hverandre<br />
i en «terrorbalanse», der den største trusselen var krig med atomvåpen.<br />
Dette kan være en grunn til å tolke dette som et bilde der det ligger noe mørkt<br />
og truende i bakgrunnen, mens vanlige folk fortsetter å leve livene sine.<br />
Skyene tårner seg opp, og gir assosiasjoner til atomskyer. Huset virker forlatt,<br />
med unntak av barna, og landskapet er ufruktbart og øde, kanskje som et<br />
varsel om naturødeleggelse og død? Barna er små og hjelpeløse i forhold til<br />
det store landskapet. Barn forbindes gjerne med uskyld, men de er også forsvarsløse<br />
og trenger beskyttelse.<br />
Det er også mulig å oppfatte bildet som preget av håp og fremtidstro, siden<br />
barnet også kan representere fremtiden. Barnet lyser nesten med sine hvite<br />
klær mot den mørke bakgrunnen, og det beveger seg fremover og bort fra<br />
mørket. Forholdet mellom barna på bildet er det ikke lett å si noe om. De står<br />
bak hverandre, men de kan likevel være i gang med en lek. Osv.<br />
Aktiviteter<br />
1 Fabuler videre på tolkningen av bildet.<br />
2a Diskuter om beskrivelsen over er objektiv.<br />
2b Fanger tolkningen din egen opplevelse av bildet?<br />
2c Forandrer disse eksemplene på beskrivelse og tolkning din egen opplevelse av<br />
bildet? (Diskuter, og begrunn synspunkt på dette)<br />
3 Bruk Internett, og finn flere opplysninger om Jerry Winogrand og hans fotografier.<br />
Hva er relevant for dette bildet?<br />
4 Beskriv og/eller tolk et annet bilde i boka etter samme mønster.
5 Argumentasjon<br />
Åpen og skjult argumentasjon – en oversikt<br />
Åpen argumentasjon Skjult argumentasjon<br />
Forsøk på å overbevise med fornuftige<br />
ressonnement.<br />
Saksargumenter som appellerer til fornuft<br />
og logisk sans: «Myndighetene bør<br />
forby salg av tobakk fordi vi da kan få<br />
ned forbruket».<br />
Argumentene må være relevante. De må<br />
ha med saken å gjøre. Argumentene må<br />
være logisk holdbare. De må være sanne<br />
eller sannsynlige. De må kunne verifiseres.<br />
Klare og logisk sammenhengende ressonnement<br />
(problem–løsning, årsak–<br />
virkning)<br />
Forsøk på å overbevise ved å spille på<br />
følelser.<br />
Argumenter som appeller til mottakerens<br />
følelser: «Myndighetene bør forby salg av<br />
tobakk. Hvem har ikke irritert seg over hensynsløse<br />
røykere?»<br />
Argumentene lar seg ikke alltid verifisere.<br />
Argumenterer på en mer indirekte og skjult<br />
måte. Mye brukt i reklame der målet er å<br />
selge varer.<br />
Argumenterer med språklige virkemidler<br />
som:<br />
– ladde ord og bilder<br />
– slutningsovergangsord (følgelig, altså)<br />
uten at det er saklig sett dekning for det<br />
Argumenterer med overtalelsesteknikker<br />
(«knep») som:<br />
– flertallsargumenter («Alle de andre har<br />
fått lov. Hvorfor ikke jeg?»<br />
– fellesskapsargumenter («Vi nordmenn<br />
kan umulig gå med på …»)<br />
– …<br />
Disse argumentasjonsformene kalles også appellformer.<br />
I åpen argumentasjon dominerer logos-appellen. Rendyrket logos-appell er alltid<br />
saklig. Rendyrket logos-appell blir lett kjedelig<br />
I skjult argumentasjon dominerer patos-appellen. Patos-appell spiller på spontane<br />
følelser (opphisselse, sinne, avsky, glede, medlidenhet) og er typisk usaklig.<br />
En tredje appellform som er like mye til stede i åpen som i skjult argumentasjon, er<br />
etos-appell. Denne appellformen spiller på mer varige følelser, dvs. på senderens<br />
troverdighet. Kan lett bli usaklig.<br />
Vanlig praktisk argumentasjon representerer en blandingsform.
Oppgaver og opplegg<br />
Argumentasjon 31<br />
1 Rollespill<br />
Grupper på 5 (3 spillere + 2 observatører)<br />
Utgangspunkt for spillet:<br />
A og B har to barn og ønsker seg fire. De mener at det er godt for barn å ha en<br />
stor søskenflokk.<br />
De har en venn C som ser problemstillingen i et mer globalt perspektiv, og som<br />
er opptatt av å begrense befolkningsveksten.<br />
a Til de tre spillerene: Velg roller – og diskuter.<br />
b Til observatørene: Hvordan argumenterer C for synspunktet sitt?<br />
Hvordan grunngir A og B sitt standpunkt? Kan noen kalles «vinnere» av<br />
debatten? Hvorfor/hvorfor ikke?<br />
c Respons og diskusjon etter spillet.<br />
2 Skriveoppgaver<br />
Velg èn av disse oppgavene, og skriv 1–2 sider:<br />
a Påstand: Dere bør gå med på at jeg slutter på skolen for å ta et år på folkehøyskolen,<br />
så jeg kan finne meg selv. Mottaker: Foreldrene dine.<br />
Hvordan vil du argumentere?<br />
b Påstand: Skolen bør kjøpe pc-er til alle elever, for at alle skal ha samme<br />
læringsmuligheter. Mottaker: Skolens ledelse.<br />
Hvordan vil du argumentere?<br />
Vurderingsskjema for argumenterende tale se side xxx.
6 Virkemidler<br />
Virkemiddelspill<br />
Kopieringsoriginaler se side xxx.<br />
i skrift og tale<br />
1 Klipp bitene fra hverandre. Tid: fra 20 minutter til en skoletime.<br />
2 Pusle dem sammen i 3-er rader, slik at første brikke er navn på et virkemiddel,<br />
andre er en forklaring av virkemiddelet, og tredje brikke er et eksempel på virkemiddelet.<br />
Det kan spilles individuelt eller i gruppe. Spillet fins også på nett.<br />
3 Spillet kan selvsagt utvides eller endres. Lag nye rader med andre virkemiddel,<br />
eller erstatt eksemplene eller forklaringene med egne selvkomponerte.<br />
Kilde: Mette Moe, Ullern videregående skole, 2006<br />
Blåbærturen, sjangertransponering og virkemidler<br />
Det var en deilig sommerdag at Pelle sa til Kari: «Nå går vi ut i skauen for det er så<br />
mye bær! Så tar vi med oss Lillebror og Kjellemann og Mari, for det er nok å ta av,<br />
det er mange tuer der. Men vi må ha en plukkekopp og den må være stor!»<br />
Så stormet alle sammen inn i kjøkkenet til mor: Og Pelle fikk et melkespann, og<br />
Kari fikk et krus, og Mari fikk en kaffekopp og Kjell et kremmerhus. Så fløy de opp<br />
i skauen i en glad og vilter flokk – og Lillebror fløy sist og skulle plukke i et lokk.<br />
Så kom de opp i skauen, og så kom de til ei slette, der var det bare blått i blått så<br />
langt du kunne se. Så satte de seg ende ned, så spiste de seg mette, så fant de seg en<br />
tue hver og ropte: «Fritt for det!» «Nå ser vi hvem som først får fullt, nå setter vi i<br />
gang!» Og over hele sletta sa det: «Kling» og «Pling» og «Plang». Først sang det i<br />
et melkespann, så klang det i et krus, det danset i en kopp og raslet i et kremmerhus,<br />
men fra den minste tua sa det «Plingeling» i flokk, for oppi den satt Lillebror og<br />
plukket i et lokk.<br />
Men plutselig så hørte de det raslet bakom trærne. «Jeg tror det er en bjørn,» sa<br />
Kari. «Jeg vil hjem, uhu!» «Det er nok kanskje bjørn,» sa Kjell. «Ja, okse er det<br />
gjerne. I hvert fall er det sikkert at det kanskje er ei ku.» «Det beste er,» sa Pelle og<br />
så seg listig om, «at vi går pent og stille ned den vegen hvor vi kom.» (Først) gikk<br />
Pelle med et melkespann og Kari med et krus og Mari med en kaffekopp og Kjell et<br />
kremmerhus. Men Lillebror som sistemann gikk ikke stille nok. – Der ringlet det av<br />
tjuefire blåbær i et lokk.<br />
Så kom det no’ bak Lillebror, det braket så i kvisten, så spratt det fram et loddent<br />
dyr fra blåbærlyng og bar. Og tenk, så var det Passop du som ville leke sisten, han<br />
hadde luktet sporet, så han visste hvor de var. Så lekte de en stund og spiste hele<br />
koppen tom, og siden gikk de hjem og trommet «Trommelommelom!» Ja, Pelle på<br />
et melkespann og Kari på et krus, og Mari på en kaffekopp og Kjell et kremmerhus.<br />
Slik gikk de hele vegen hjem i rekke og i flokk, og aller sist gikk Lillebror og<br />
trommet på et lokk.<br />
1 Les teksten høyt – i vanlig tempo.<br />
Hvor lang tid går det før en merker den faste rytmen (regelmessig fordeling av<br />
trykklette og trykktunge stavelser)?
Virkemidler i skrift og tale 33<br />
Hva har rimene å si for lesemåten?<br />
2 Fra fortelling til dikt: Del teksten i verselinjer og strofer. Grunngi linje og strofedelingen.<br />
3 Fra fortelling til drama: Skriv teksten om til et drama (med sceneanvisninger og<br />
replikker)<br />
Blåbærturen<br />
Det var en deilig sommerdag at Pelle sa til Kari:<br />
«Nå går vi ut i skauen for det er så mye bær!<br />
Så tar vi med oss Lillebror og Kjellemann og Mari,<br />
for det er nok å ta av, det er mange tuer der.<br />
Men vi må ha en plukkekopp og den må være stor!»<br />
Så stormet alle sammen inn i kjøkkenet til mor:<br />
Og Pelle fikk et melkespann, og Kari fikk et krus,<br />
og Mari fikk en kaffekopp og Kjell et kremmerhus.<br />
Så fløy de opp i skauen i en glad og vilter flokk –<br />
og Lillebror fløy sist og skulle plukke i et lokk.<br />
Så kom de opp i skauen, og så kom de til ei slette,<br />
der var det bare blått i blått så langt du kunne se.<br />
Så satte de seg ende ned, så spiste de seg mette,<br />
så fant de seg en tue hver og ropte: «Fritt for det!»<br />
«Nå ser vi hvem som først får fullt, nå setter vi i gang!»<br />
Og over hele sletta sa det: «Kling» og «Pling» og «Plang».<br />
Først sang det i et melkespann, så klang det i et krus,<br />
det danset i en kopp og raslet i et kremmerhus,<br />
men fra den minste tua sa det «Plingeling» i flokk,<br />
for oppi den satt Lillebror og plukket i et lokk.<br />
Men plutselig så hørte de det raslet bakom trærne.<br />
«Jeg tror det er en bjørn,» sa Kari. «Jeg vil hjem, uhu!»<br />
«Det er nok kanskje bjørn,» sa Kjell. «Ja, okse er det gjerne.<br />
I hvert fall er det sikkert at det kanskje er ei ku.»<br />
«Det beste er,» sa Pelle og så seg listig om,<br />
«at vi går pent og stille ned den vegen hvor vi kom.»<br />
(Først) gikk Pelle med et melkespann og Kari med et krus<br />
og Mari med en kaffekopp og Kjell et kremmerhus.<br />
Men Lillebror som sistemann gikk ikke stille nok.<br />
– Der ringlet det av tjuefire blåbær i et lokk.<br />
Så kom det no’ bak Lillebror, det braket så i kvisten,<br />
så spratt det fram et loddent dyr fra blåbærlyng og bar.<br />
Og tenk, så var det Passop du som ville leke sisten,<br />
han hadde luktet sporet, så han visste hvor de var.<br />
Så lekte de en stund og spiste hele koppen tom,<br />
og siden gikk de hjem og trommet «Trommelommelom!»<br />
Ja, Pelle på et melkespann og Kari på et krus,<br />
og Mari på en kaffekopp og Kjell et kremmerhus.<br />
Slik gikk de hele vegen hjem i rekke og i flokk,<br />
og aller sist gikk Lillebror og trommet på et lokk.<br />
(Alf Prøysen)
34 <strong>Panorama</strong><br />
Andre episke/dramatiske dikt som kan brukes på samme måte:<br />
– Alf Prøysen: Det var en gang.<br />
– Andre Bjerke: Kjerringa mot strømmen.<br />
– Inger Hagerup: Eventyr fra Jeg gikk meg vill i skogen.<br />
– Roald Dahl: Lettsindighetens pris fra Rim & Røre<br />
Tuppen og Lillemor<br />
Tuppen og Lillemor bor gård i gård;<br />
begge har øyne blå, lysegult hår,<br />
sløyfer i flettene, sløyfer på sko,<br />
forkle med lomme på har de begge to.<br />
Hjem i fra skolen pent hånd i hånd<br />
daglig de knytter «evig vennskaps bånd».<br />
Men plutselig en dag kom de opp å slåss,<br />
«Nå får du aldri mere komme hjem til oss!»<br />
Du få’kke leke mer i våres gård!<br />
Jeg er’kke venner med deg mer.<br />
Jeg skal skli på kjeller-lemmen,<br />
mens du står utenfor og ser.<br />
Du får’ke klyve mer i våres trær<br />
for jeg er’ke glad i deg!<br />
Du får’ke leke mer i våres gård,<br />
når du er så slem mot meg.»<br />
Veien til skolen var fryktelig lang<br />
da de gikk hver sin vei for første gang.<br />
Time på time gikk – ikke et ord!<br />
Begge var på gråten. Sorgen var så stor.<br />
Men i det siste store frikvarter<br />
kan ikke Lillemor greie det mer.<br />
«Tuppen! Jeg angrer så på det du vet.<br />
La oss være venner i all evighet.<br />
Kom å bli med bort i våres gård!<br />
Vær’ke sinna på meg mer!<br />
Vi skal skli på kjellerlemmen,<br />
mens de andre står og ser.<br />
Du kan gjerne klyve i våres trær.<br />
Det skal bare du og jeg.<br />
Kom og bli med bort i våres gård,<br />
for jeg er så glad i deg!»<br />
Wilhelm Dybwad i Hennig/Pedersen: Vår musikk. Musikkverksted for grunnskolen.<br />
Sangbok for 4.–6. skoleår. Cappelen 1983.<br />
1 Nærles visen, og finn rimene.<br />
2 Hvor endrer rimene seg, og hvordan kan en si at rim, som virkemiddel, støtter<br />
godt opp om innholdet i barnesangen?
Virkemidler i skrift og tale 35<br />
Skriveoppgåve. Forteljing med utgangspunkt i metafor<br />
Vi har valt skulen som emne, men det er sjølvsagt mulig å bruke den same framgangsmåten<br />
for å fortelje om familien, venner, fotballaget osv. Vi kan bruke mange<br />
ulike språklege bilde for å seie noko om skulen. Det vi vel å samanlikne skulen med,<br />
bestemmer også korleis vi tenker om skulen. Nedanfor har vi lista opp ein del forslag<br />
til metaforar. Kva synest du passar best? Ta utgangspunkt i ein av metaforane (eller<br />
lag ein sjølv), og skriv ei lita forteljing der du bygger vidare på metaforen, sett frå<br />
ein elevs synsvinkel. (Nedanfor finst to eksempeltekster fortald frå lærarens synsvinkel.)<br />
Skulen er ein hage<br />
skulen er eit fengsel<br />
skulen er ein bondegard<br />
skulen er fristaden min<br />
skulen er eit sirkus<br />
skulen er ein rakett<br />
skulen er ein fabrikk<br />
Skulen er eit fengsel<br />
Kvar dag må eg slepe meg til dei ulike cellene for å utføre arbeidet mitt. Ikkje<br />
berre ein, men mange fangevoktarar sit der for å passe på at eg utfører jobben<br />
min etter forskriftene. Blir eg tatt i feil eller mangelfullt utførte oppgåver, risikerer<br />
eg at dei klagar til leiinga. Det verste er at somme av voktarane heile tida<br />
gjer alt dei kan for å hindre meg i arbeidet. Dei nektar å følgje med, har ikkje<br />
gjort leksene eller forstyrrar i arbeidsøktene. Samstundes er det akkurat desse<br />
som kan finne på å melde meg viss dei ikkje lærer nok. Fangevoktarane har<br />
alltid rett. Det vert mitt ord mot deira. Det paradoksale er at det er min jobb å<br />
halde ro og å sørge for at fangevoktarane ikkje øydelegg for seg sjølv eller<br />
kvarandre. Dersom dei gjer det, får eg skulda.<br />
Dette fengselet er visst ikkje av dei verste, har eg høyrt. Tortur førekjem<br />
sjeldan. Men eg har høyrt om andre innsette som har blitt sjuke på nervene av<br />
mishandlinga frå fangevoktarane. Ein gong gjekk det så langt at ein fange vart<br />
kalla inn til fengselsdirektøren for å piskast medan fangevoktarar var til<br />
stades. Noko så nedverdigande! Sidan har han ikkje vore seg sjølv.<br />
Men kva er «seg sjølv» her? Eg må spørje. Eg er ikkje lenger sikker på om<br />
eg har noko som er «sjølv» lausrive frå dette fangelivet. Ei sak er at all energien<br />
min går med til å halde fangevoktarane frå livet. Verre er det at alle<br />
tankane mine heile tida vert okkuperte av «arbeidet». Den siste tida har det<br />
blitt verre. Pc-ane gjer at fangevoktarane kan nå meg heile døgeret. Og både<br />
dei og fengselsleiinga krev at eg skal stå til teneste. Eg ser snart ingen annan<br />
utveg: Eg må rømme. Vi er eit par som har snakka om det. Vi grev litt inne i<br />
eit hjørne av fengselsbygninga kvar dag. Det er berre om å gjere at ikkje Store<br />
Fangevoktar ser oss, Ho som har All Makt.<br />
Det er eit fengsel, og eg har ennå lang tid att å sone.<br />
Skulen er ein hage<br />
Læraren går som ein gartnar og steller elevplantane, medan plantane strekkjer<br />
røtene ut i den gode jorda og syg til seg det dei treng for å bli sterke og utvikle<br />
seg. Plantane er av mange slag. Det er både tistlar og bregner, roser og orkidear<br />
blant elevane. Kvar må ha sitt stell, sin type gjødsel for å vokse. Ein kan
36 <strong>Panorama</strong><br />
ikkje gi det same til ein kaktus som til ei vannlilje, det er klart. På same måte<br />
som kvar plante må ha tilpassa vekstforhold, må elevane ha tilpassa undervisning<br />
og tilrettelegging. Ikkje alle plantar vert like store, ikkje alle veks like<br />
fort. Og det er slett ikkje noko mål at dei skal bli like. Somme trivst best i klynger,<br />
andre vil helst stå litt åleine, med rom omkring seg. Men felles for alle er<br />
at dei skal få utvikle seg best og mest muleg. Læraren sin jobb er som gartnarens<br />
– å gjere vekstforholda best muleg. Og somme gonger får både lærar og<br />
elev ei overrasking: Ein kaktus som i utgangspunktet stritta med dei kvasse<br />
piggane, utviklar plutseleg den vakraste blomsten av alle! Kanskje visste ikkje<br />
eingong kaktusen sjølv at denne blomsten fanst der som muligheit?<br />
Men ikkje alle slår ut i blomst. Utgangspunktet kan vere så ulikt, både for<br />
elevar og plantar. Det er det lett å gløyme for sjefsgartnarane i departementa,<br />
som skriv ut same veksttilskotet, dei same mineralane og same blandingsforhold<br />
mellom varme, vatn, lys og mørke for alle. Som med plantane kan<br />
somme elevar ha fått dårleg stell tidlegare, og kanskje er røtene dårleg utvikla,<br />
og dei syg ikkje til seg det dei treng for å bli dugande? Kanskje er jorda dårleg,<br />
det miljøet dei går i kvar dag er lite eigna til å gi trivsel? Eller kanske toler dei<br />
ikkje så godt å bli planta om?<br />
Somme er drivhusplantar som aldri vil kunne klare seg ute i naturen på<br />
eiga hand. Andre har berre godt av litt røff behandling. Dei veks på det. Det<br />
er i alle fall inga løysing å gjere skulen om til eit drivhus der alle kan klare seg<br />
på kunstig vis. Læraren sin jobb er ikkje å verne elvane mot verkelegheita.<br />
Målet er at «plantane» skal bli godt rusta til å møte det som ventar ute i den<br />
store verkelegheita, ute i naturen. I mellomtida kan læraren berre gå som<br />
gartnarar rundt i hagen og gjødsle og vatne så godt det let seg gjere, opne for<br />
luft og vind, men skjerme mot orkan og flom. Og glede seg over den mangfaldige<br />
blomsterenga.<br />
Muntlige virkemidler. Et utvalg oppgaver<br />
1 Pusteøvelse<br />
Øm pust: Tenk at du har nesen mot halsgropen til en kjæreste/et dyr/et barn. Pust<br />
inn lukten. Pust ut. Repeter seks ganger.<br />
2 Trykk<br />
a To og to: Les diktet Så rart! av Inger Hagerup (<strong>Panorama</strong> side 419) og eksperimenter<br />
med trykkfordelingen. Les opp diktet for klassen og grunngi den<br />
måten du leser på (de ordene du betoner).<br />
b To og to: Les opp innlegget Ja til samisk flagg (<strong>Panorama</strong>, side 478).<br />
Hva har bruken av trykk (betoning) å si for måten dere oppfatter teksten på?<br />
3 Artikulasjon<br />
a Spytt konsonanter: Spytt ut konsonantene i diktet Spry, spræ, sprø.<br />
b Konsonantdrill: Drill konsonantene med ulike vokaler. Velg konsonantene<br />
etter rekkefølgen i alfabetet. Bruk disse vokalene: u, o, å, a, æ, e, og i. Eksempel:<br />
Bu, bo, bå, ba, bæ …<br />
c Artikulasjon i replikker<br />
Les disse replikkene, først med tydelig artikulasjon, og deretter slapp artikulasjon:<br />
– «Nå orker jeg ikke mer.»<br />
– «Jeg har ikke brukt sykkelen din.»<br />
– «Det trodde jeg ikke om deg.»
Virkemidler i skrift og tale 37<br />
Innvirker artikulasjonen på hvordan replikken blir oppfattet?<br />
Finn eksempel på situasjoner der du artikulerer deg overdrevent tydelig eller<br />
utydelig.<br />
4 Klang/tonefall<br />
Skriv eller finn en kort tekst som du framfører med ulikt tonefall: A saklig B<br />
ironisk C engasjert. Gi hverandre respons.<br />
5 Gestikk<br />
Vis med kroppsholdning, gester og mimikk hva du har i hendene (en fugleunge,<br />
et knust egg, en fotball, en diskoskule, en badeball, en baby, en bibel, en tannbørste<br />
osv.)<br />
6 Dialog<br />
Les utdraget fra dramaet Skallet av Sverre Udnæs (<strong>Panorama</strong>, side 443)<br />
Eksperimenter med:<br />
a volum, tempo og pause<br />
b kroppsholdning og mimikk<br />
7 Rytme – Talekor<br />
Maks. 14 deltakere som en etter en blir del av et talekor, – i halvsirkel.<br />
1. person: Legg ned en grunnleggende rytme (ikke melodi) som skal være bassakkompagnementet<br />
til øvelsen<br />
2. person: Utvid takten med en egen rytme<br />
3.–5. person: Gjør det samme<br />
6. person: Velg navnet på en sykdom og framfør det rytmisk, for eksempel la-ryngi-tis,<br />
la-ryn-gi-tis<br />
7. person: Gjenta hele tiden fire linjer av en populær sang<br />
8. person: Rop ut et reklameslagord som utvider grupperytmen<br />
9. person: Poengter grupperytmen med et skrik<br />
10. person: Rop ut «lærerformaninger»: «Sitt ned», «Vær stille», «Skriv opp»<br />
11. person: Bruk bare plosiver, ikke-vokale lyder som går inn i den kollektive<br />
rytmen<br />
12. person: Bruk kroppen som instrument og klappe eller slå en takt som passer<br />
inn<br />
13. person: Bruk skarpe, rytmiske fakter (gester) og bevegelser som passer inn i<br />
rytmen<br />
14. person: Begynn å fortelle historien om livet ditt i en tørr og saklig stil.<br />
Straks grupperytmen er under kontroll, blir historiefortelleren (14. person) til<br />
solist og føres inn i midten av ringen. De andre fungerer som akkompagnement<br />
og demper volumet (de lytter samtidig til fortelleren). Deretter blir 13. person til<br />
forteller. Den første fortelleren trer i bakgrunnen, men forsetter å fortelle historien<br />
sin mer dempet. Prosessen fortsetter med 12. person som forteller – og helt<br />
til alle er blitt historiefortellere.<br />
Mot slutten av øvelsen trekker alle inn i sentrum og forteller historiene sine<br />
simultant. (Slutt ikke å snakke, bruk nonsensord hvis fantasien sier stopp).<br />
Poenget med øvelsen:<br />
– trene konsentrasjons- og lytteevnen, holde en felles rytme og holde linjen i<br />
historien sin midt i alt virvaret.<br />
– skape trygghet i fortellersituasjonen. Det er tryggere å fortelle en historie når<br />
alle de andre også er aktive.
Film<br />
7 Sammensatte<br />
Spørsmål til spelefilm<br />
Regissør:<br />
Årstal:<br />
Nasjonalitet:<br />
tekster<br />
1 Legg merke til anslaget: Kva seier det om<br />
a stemninga?<br />
b forteljemåten?<br />
c konflikt, tema?<br />
2 Ein film har oftast ei tredelt oppbygging: anslag/presentasjonsdel, konfliktdel og<br />
løysing.<br />
Kor vil du seie at konfliktdelen begynner i denne filmen?<br />
3 Vel ut ei scene du likte godt, som var interessant, eller som gjorde inntrykk på<br />
deg.<br />
Kva skjer? Kvifor vel du akkurat denne scena?<br />
5 Personane. Kva vil du seie er dei viktigaste eigenskapane til hovudpersonane i<br />
filmen? Korleis får filmen fram korleis hovudpersonane er?<br />
6 Kva er hovudkonflikten eller konfliktane i filmen? Dvs. kva er det som driv filmen<br />
framover – kva er det som gjer at vi vil sjå vidare?<br />
7 Finst det eksempel på parallellar, gjentakingar og kontrastar?<br />
8 Lyd. Er det nokon stad (scene eller sekvens) lyden har ein spesielt viktig funksjon<br />
i filmen?<br />
9 Korleis er klipperytmen i filmen? Gi eksempel.<br />
10 Og kva kan seiast om kameraføring i filmen? (Merk for eksempel filmvinkel og<br />
rørsler, nærbilde og avstandsbilde.)<br />
11 Spenningsoppbygging: Finst det noko vendepunkt? Høgdepunkt?<br />
Kor er det – kva skjer?<br />
12 Synest du tittelen passar til filmen? Grunngjev svaret.<br />
13 Andre kommentarar<br />
Skriveoppgåve<br />
Beskriv ein av personane. Eller skriv eit utdrag av dagboka til ein av personane.
Litt om dokumentarfilm<br />
Sammensatte tekster 39<br />
Ein dokumentarfilm er ein filmsjanger som skildrar verkelegheita med autentiske<br />
(verkelege) personar, miljø og hendingar. Ordet «dokumentar» kjem av latin documentum,<br />
som betyr «bevis». Dokumentarfilmen gir seg ut for å vise noko som er<br />
«sant» eller verkeleg, og filmen prøver å dokumentere («bevise») gjennom bruk av<br />
bilde og lyd frå verkelege hendingar osb. Dokumentarfilmen har alltid eit bestemt<br />
formål, for eksempel å opplyse, undervise eller overtyde (agitere).<br />
Dokumentarfilm er basert på at tilskodarane oppfattar filmen som skildring av<br />
verkelegheita. Filmen skildrar ikkje verkelegheita direkte, men formidla. Det vil seie<br />
at filmskaparen vel ut kva delar av verkelegheita som skal formidlast og kva innfallsvinklar<br />
og verkemiddel som skal brukast. All formidling er subjektiv og meir eller<br />
mindre farga av forteljemåten.<br />
Alle verkemiddel som blir brukt i spelefilmar blir også brukt i dokumentarfilm.<br />
Intervju er ein del av mange dokumentarfilmar. Som regel er det ein forteljar som<br />
kommenterer og bind saman bilda. Forteljaren eller kommentatoren kan vere offscreen<br />
(som voice over) eller synleg i bildet. Dramatiseringar er ikkje uvanleg<br />
dersom det ikkje finst autentisk bildematriale å få tak i. Dokumentarfilmen er ofte<br />
laga som ein montasje (samansetjing) av ulike delar: modellar, bilde av bygningar og<br />
andre gjenstander, rekonstruksjonar, animasjonar, kart, teikningar, diagram, fotografi,<br />
intervju, autentiske opptak osb.<br />
Dokumentarfilm blir i dag mest vist i fjernsyn, men det finst ein og annan dokumentarfilm<br />
på kino (til dømes Pingvinenes marsj). I barndommen til filmen var<br />
dokumentarfilmen særs viktig. Dei første filmane som vart laga var korte aktualitetsfilmar<br />
som kunne handle om små og store hendingar som statsbesøk, ulykker og liknande.<br />
Politisk engasjement og folkeopplysning har dominert dokumentarfilmsjangeren.<br />
Den politiske leiaren Stalin hadde for eksempel enorm tru på filmen som<br />
middel til påverknad og bevisstgjering. Den norske Filmavisen er døme på film som<br />
folkeopplysning.<br />
Emna for dokumentarfilm kan vere kva som helst. Filmar om historiske personar<br />
og hendingar er utbreidd. Naturfilmar, reiseskildringar, og filmar som tek opp eitt<br />
eller anna samfunnsproblem eller ny forskning er andre vanlege typar dokumentarfilm.<br />
■■■■■■ NOKRE BERØMTE DOKUMENTARFILMAR:<br />
Mannen med filmkameraet av Dziga Vertov (1929) er rekna som eitt av dokumentarfilmens<br />
meisterverk. Filmen handlar om ein filmfotografs arbeid med å gjengi<br />
livet i alt sitt mangfald.<br />
Generallinjen av Sergej Eisenstein (1928) handlar om kollektiviseringen av landbruket<br />
i Sovjet<br />
Kon Tiki av norske Thor Heyerdahl (1950) er ei reiseskildring som handlar om ein<br />
av Heyerdahls mange ekspedisjonar. Filmen fekk Oscar-pris.<br />
The living Desert av Walt Disney (1953) er ein Oscar-belønna naturfilm.
40 <strong>Panorama</strong><br />
Reportasjefilmen<br />
Reportasjefilmen er ein særeigen type dokumentarfilm. Reportasje kjem av fransk<br />
reporter, som betyr «bringe tilbake». Ein reportar er ein som reiser ut der noko skjer<br />
og forsøker å fange opp bilde, lyd og stemning. Det reportaren får med seg, viser han<br />
fram i ein reportasje. Den vanlegaste reportasjefilmen er nyheitsreportasjen som<br />
viser levande bilde og lyd frå ein stad der noko skjer eller nettopp har skjedd.<br />
Reportasjefilmen har mykje felles med skriven reportasje i aviser og blad. Reportasjen<br />
kombinerer munnleg forteljing, kommentar og intervju med bilde. På same<br />
måte som skriftleg reportasje, er filmreportasjen bygd opp med ingress og brødtekst.<br />
Den er delt opp i «avsnitt», dvs. sekvensar, som ofte har ein introduksjon (mellomtittel).<br />
Men det dreier seg om å la bilde og lyd fortelje.<br />
■■■■■■ KOMMENTAREN I REPORTASJEFILM:<br />
– tale utfyller bildeforteljinga<br />
– skal kople bilda saman<br />
– skal berre fortelje det bildet ikkje kan seie<br />
– skal vere lett å kjenne att – helst berre ein kommentator når kommentatoren er<br />
off-screen<br />
Å lage reportasjefilm krev god planlegging. Her kjem nokre av krava til ein reportasjefilm:<br />
1 Idé (kjernepåstand). Filmen må bygge på ein bestemt og avgrensa idé. Det må<br />
vere noko bestemt ein ønsker å skildre.<br />
2 Målgruppe. Filmen vender seg til bestemte mottakarar. Filmen er laga ut frå ein<br />
idé om kva kunnskapar og interesser mottakarane har.<br />
3 Bodskap Reportasjen har ofte ein bestemt bodskap, noko han vil formidle,<br />
påverke til osb.<br />
4 Argumentasjon. Reportasjen argumenterer på ein eller annan måte for å få fram<br />
bodskapen eller verknaden. Argumenta kan vere opne eller meir skjulte i bruken<br />
av bilde, lyd, val av intervjuobjekt, stemme, vinklingar osb.)<br />
Det blir brukt ein eller annan logikk for å kople saman dei ulike innslaga. Ein kan gå<br />
frå årsak til verknad, frå enkelt til meir komplisert, frå verknad til årsaksforklaring<br />
osb.<br />
Kjelder: Aschehoug & Gyldendals Store norske leksikon.<br />
Brurås m.fl.: Mediekunnskap 1 og Mediekunnskap 2, NKI-Forlaget 1997
Reklame<br />
Å tolke reklame – en mulig oppskrift<br />
Sammensatte tekster 41<br />
1 Førsteinntrykket. Hvordan er førsteinntrykket ditt av reklamen? Vekker den<br />
interessen din? Begrunn! Nærleser eller skumleser du reklamen? Leser du deler<br />
av reklamen eller hele?<br />
2 Kommunikasjonssammenhengen. Hvem reklamerer for hva, hvor (medium),<br />
når, hvordan og for hvem (målgruppe)?<br />
3 Beskrivelse. Gi en «objektiv» beskrivelse av reklamen.<br />
4 Tolk reklamen. Kommenter:<br />
a Stoppeffekt/blikkfang. Hva fester øynene dine seg på først?<br />
b Bildespråk. Se på illustrasjoner, foto … Kommenter farger, utsnitt, strek osv.<br />
Les om bildebeskrivelse side X<br />
c Grafisk språk/layout. Se på farger, logo, firmamerke, overskriftstyper …<br />
d Lesbarhet. Det sies at «En reklametekst skal være lettere å lese enn å la<br />
være.» Er denne reklamen lettlest? Begrunn!<br />
Er det mye eller lite tekst? Er setningene korte eller lange, fullstendige eller<br />
ufullstendige?<br />
e Andre språklige virkemiddel:<br />
– Ord. Er ordene hverdagslige, poetiske eller engelske? Fins det nyord og<br />
fremmedord? Er det eksempel på fagspråk eller ungdomsspråk?<br />
– Appellativt språk. Gi eksempler på appellativt språk! Appellerer reklamen<br />
mest til fornuft eller følelser? Fins det retoriske spørsmål? (Spørsmål der<br />
svaret er gitt.) Du kan lese mer opp appellformer på side xxx.<br />
– Informativt språk. Fins det åpen og/eller skjult argumentasjon? Er<br />
argumentene relevante? Gis det konkrete opplysninger?<br />
– Slagord, ordspill<br />
– Humor<br />
– Rim og rytme<br />
– Gjentakelser<br />
– Kontrast<br />
– Språklige bilder osv.<br />
5 Budskap. Hva er budskapet i reklamen? Er budskapet originalt?<br />
6 Vurdering. Vurder reklamen som mottaker. Hva er bra, og hva fungerer eventuelt<br />
mindre bra? Begrunn svaret!<br />
Eksempel på reklameanalyse<br />
På side xxx fins en reklameanalyse skrevet av en elev. Den analyserer reklameannonsen<br />
«Små øyeblikk av nytelse», for drikken Café au Chocolat fra Nestlé. Reklameannonsen<br />
fins som transparent på side xxx. Vi tok en telefon til reklamebyrået som<br />
har laget reklamen, og deres kommentar følger på neste side.
42 <strong>Panorama</strong><br />
■■■■■■ BAKGRUNNSOPPLYSNINGER OM REKLAMEANNONSEN<br />
«SMÅ ØYEBLIKK AV NYTELSE»<br />
Bakgrunn: Reklamen er laget av Schærven Reklamebyrå i Oslo, for Nestlé Norge.<br />
Reklamen ble først produsert i 1997. Den inngikk da i en felles kampanje for<br />
instant-produkter, med en felles strategi som spilte på «the instant moment of renewal».<br />
Målgruppen var urbane og relativt unge mennesker, dvs. mellom 25 og 40 år, som<br />
lever et hektisk og stressende liv, jobber mye og trenger å slappe av.<br />
Bildet: Man ønsket et harmonisk bilde, der den varme bruntonen leder tanken hen<br />
på varm og god sjokolade. Ideen er å fange og formidle øyeblikket hvor man nyter,<br />
verden stopper opp osv.<br />
Kommunikasjon: Annonsen ble laget på postkort som del av en kampanje. De lå<br />
rundt på kaféer sammen med gratis smaksprøver. Den ble også kjørt i mange aviser<br />
og noen ukeblader.<br />
Om oppbygning: Annonsen er bygd opp slik at den visuelt inviterer til øyebevegelse<br />
diagonalt fra øverste venstre til nederste høyre hjørne. Den ble laget med<br />
tanke på både aviser og ukeblader, hvor leserne leser litt forskjellig. Avislesere leser<br />
ofte bare bilde, overskrift og kanskje bunnteksten (de siste uthevede linjene). Det<br />
var viktig å få med der at det var Nestlé sjokolade, som er verdenskjent. Ukebladlesere<br />
har litt bedre tid og leser litt saktere.<br />
Språk: Annonsen bruker ord som gir gode asossiasjoner. Vi ville vekke lysten på<br />
drikken, blant annet ved å beskrive hvordan den er å drikke. Ord som «skummende»<br />
forbindes også med øl. «God fornyelse!» er en oppsummering av subteksten<br />
og av budskapet.<br />
Om reklame: Reklame er ikke å lure folk. Du kommer lenger med å fortelle det<br />
som er sant enn at folk kjøper et produkt som er noe annet enn det de tror. Man må<br />
tenke mer langsiktig enn det. Det dreier seg mer om å kommunisere et budskap – og<br />
litt om å forføre.<br />
(Informasjon etter telefonsamtale med kontaktperson Svein Erik Dahl<br />
i Schærven reklamebyrå i 2000)<br />
Transparenter med flere eksempler på reklameannonser, se side xxx.
8 Sjangre<br />
Episk diktning<br />
Ein tekst – mange muligheiter<br />
Eksempel på arbeidsmåtar med utgangspunkt i Det er enklast<br />
slik av Oddmund Hagen.<br />
Dette er ei novelle som grip lesaren og som samtidig har litterære kvalitetar som kan<br />
bere mange tilnærmingar og lesemåtar. Novella handlar om mobbing, men kanskje<br />
enda meir om maktforhold og om sosiale mekanismar. Teksten kan vere eit godt<br />
utgangspunkt for diskusjon eller debatt, eller for skriving, anten kreativ skriving eller<br />
saktekstskriving.<br />
Forteljing og pålitelegheit<br />
Det er enklast slik egnar seg òg svært godt til refleksjon omkring forteljerposisjon og<br />
påliteligheit i fiksjonstekstar. Samtidig har teksten overføringsverdi til forteljingar i<br />
«verkelegheita», han seier noko om korleis det å fortelje er å utøve makt. Både tematisk<br />
og formelt dreier det seg mykje om kven som fortel den rette historia og kva for<br />
ei historie som er til å stole på. Dette kan vere relevant for mange kvardagssituasjonar.<br />
Situasjonen har preg av rettssak, med forhøyr av vitne, anklage og dømming.<br />
Samanlikne verdiar og forteljemåtar:<br />
Novella gir godt grunnlag for å diskutere verdiar. Lesen saman med for eksempel<br />
utdraget frå Eigilsoga kjem kontrastar svært tydeleg fram, for eksempel når det gjeld<br />
synet på valdsbruk. Dei vaksne sine reaksjonar, ideell oppførsel osb. kan samanliknast.<br />
Også forteljemåten er svært ulik i Det er enklast slik og sagautdraget.<br />
Forslag til førlesingsaktivitetar: Diskusjonsemne/spørsmål<br />
Løgn og sanning: Er det løgn når det blir fortald noko usant som forteljaren sjølv<br />
trur er sant?<br />
Makt og avmakt: Korleis veit elevane kven som har makt på skulen? Blant elevane?<br />
Blant lærarane?<br />
Mobbing: Kvifor er det av og til vanskeleg å avsløre mobbing? Kva er grunnane til<br />
mobbing? Kvifor seier den som er mobba ofte ikkje frå? osb.<br />
Stille spørsmål<br />
Elevane kan jobbe med fleire oppgåver, eller dei kan i staden få i oppgåve å lage relevante<br />
spørsmål sjølv. Oppgåva har overføringsverdi til andre tekstar.<br />
Tenk over: Kva i denne teksten er det vi ikkje får eintydige svar på? Formuler<br />
nokre spørsmål til teksten.
44 <strong>Panorama</strong><br />
Utvida oppgåvesett<br />
1 Fokus på at det å gjenfortelle er tolking.<br />
a Lag eit kort referat, ikkje meir enn tre linjer, der du får fram kva som skjer i<br />
denne novella.<br />
b Sit i grupper på tre, og les opp referata til kvarandre. Samanlikn. Har de lagt<br />
vekt på ulike detaljar? Er de einige om kva som er hovudinnhaldet i novella?<br />
Diskuter, og kom fram til eit felles, kort referat.<br />
c Kvar gruppe legg fram sin versjon for klassen. Diskusjon. (Det kan dreie seg<br />
om ytre handling eller det som skjer på det sosiale planet)<br />
2 Kor spriker lærarens og hovudpersonens historier?<br />
3 Kva for ei historie trur rektoren på? Forklar kvifor.<br />
4 Kva er etter di meining den rette historia om det som skjedde på skuleplassen då<br />
ein gut blei slått og sparka? Grunngi svaret.<br />
5 Relatere novella til elevenes verkelegheit.<br />
a Dersom denne forteljinga var di einaste kjelde til kunnskap om norsk skule,<br />
kva ville du meine om lærarar? Dvs. kva seier denne teksten om lærarar?<br />
b Stemmer denne teksten med dine eigne erfaringar? Grunngi svaret.<br />
6 Korleis påverkar forteljersynsvinkelen historia her?<br />
7 Det blir sagt i teksten at læraren er ein løgnar. Kven er det som meiner det? Er du<br />
einig i at læraren er ein løgnar? Grunngi svaret.<br />
8 Kvifor tilstår hovudpersonen til slutt?<br />
9 Kven er «du» i teksten? Kva for ein verknad har det å bruke «du» om hovudpersonen.<br />
Skriv det første avsnittet om til 1. person eller 3. person. Skjer det noko<br />
med forteljinga?<br />
10 Kor er vendepunktet i teksten?<br />
11 Kvifor seier han som blei slått at det var hovudpersonen som gjorde det?<br />
12 Kvifor blei guten slått?<br />
Skriveoppgåver<br />
1 Gjenfortel historia frå lærarens eller rektors synsvinkel, eller frå synsvinkelen til<br />
guten som blei slått. Bruk 1. personsforteljar. Skriv ei novelle.<br />
2 Tenk deg at lokalavisa fekk tak i historia. Lag ein avisnotis eller ein nyheitsartikkel<br />
om hendinga.<br />
3 Skriv eit debattinnlegg om mobbing i skulen.<br />
4 Skriv en artikkel der du drøfter ulike årsaker til mobbing og mulig løysinger på<br />
problemet.<br />
5 Skriv ein analyse av novella (evt. med vekt på karakterskilding, forteljemåte og<br />
verdiar).<br />
6 Les i tillegg utdraget frå Eigilsoga på side 391. Samanlikn forteljemåte og verdiar<br />
i tekstane.<br />
Styrt munnlegheit<br />
Del klassen i to delar. Halvparten skal halde med hovudpersonen og tru på hans historie,<br />
den andre halvparten skal tru på læraren. Ein frå kvar «side» kan evt. førebu<br />
partsinnlegg. Diskuter og argumenter, anten i grupper som har representantar for<br />
begge sider eller i plenum.
Side 369 i læreboka<br />
1. avsnitt<br />
Tips til arbeidet med epikk<br />
Sjangertransponering til nyhetsnotis<br />
Sjangre 45<br />
Modelltekst (side 149): Nyhetsnotis som gjenforteller innholdet i eventyret om<br />
Rødhette og ulven. Lag tilsvarende nyhetsnotis over innholdet i en annen episk tekst<br />
fra tekstsamlingen. Forslag: Kim Småge: Renslighet er en dyd, «Eigil i guteåra»<br />
(Eigilsoga), eller et kjent eventyr: Hans og Grete, De tre bukkene Bruse osv.<br />
Tegneserie og tegning i teksttolkning<br />
Lag en tegneserie av en tekst i tekstsamlingen. Ta med replikker og tenkebobler, og<br />
bruk andre tegn og symboler som er vanlige i tegneserier. Tenk over hvilken synsvinkel<br />
vi skal se fra. Tenk ut hvordan du skal få fram forholdet mellom personene,<br />
sinnsstemningen deres og måten de snakker på. Hvordan skal du evt. få fram at tiden<br />
går? (Om teksten er lang, kan den deles inn i for eksempel fem deler, og 1/5 av<br />
klassen lager en eller to ruter til hver del.<br />
Forslag til tekst: Øksa av Jon Fosse, Ein sykkel på havsens botn av Ragnar Hovland,<br />
«Sviket mot Balder» fra Snorre, og Prinsessa av Burundi av Frode Grytten.<br />
Etterarbeid: Gå sammen to eller tre elever som har tegnet samme tekst eller tekstutsnitt.<br />
Sammenlikn, og diskuter om dere har tolket teksten ulikt. Hva får tegneserien<br />
fram som ikke teksten forteller? Hva kan teksten fortelle som tegneserien ikke<br />
viser? Dersom elever eller grupper har fått tildelt hver sin bit av en lengre tekst, kan<br />
man til slutt samle resultatet til en tegneserieversjon av hele novellen.<br />
Liknende opplegg kan lages til lyrikk. Elevene kan fremstille ulike dikt, eller hver<br />
sine strofer i tegneserieruter. Opplegget passer best på dikt med en sekvensiell handling.<br />
Å tegne alt som kan tegnes i et dikt, kan også brukes for å fokusere på motiv og<br />
på illustrasjon som tolkning. (Mer om illustrasjon i kapitlet om bildekunnskap.)<br />
Tolkende opplesning<br />
Finn to korte tekster eller tekstutdrag. Forslag: De første avsnittene av Ein sykkel på<br />
havsens botn av Ragnar Hovland eller Hvorfor er lidelsen til?<br />
Gå sammen to og to. Øv på å lese opp en tekst hver. Vær instruktører for hverandre.<br />
Den som ikke leser er instruktør for den andre. Diskuter underveis hvilken lesemåte<br />
som passer til teksten. Hva får fram stemningen i teksten, holdninger, personkarakter<br />
osv.<br />
Oversikt over muntlige virkemidler fra side 104. Legg gjerne særlig vekt på ett<br />
eller to uttrykksmidler om gangen, for eksempel pauser og trykk. Les gjennom, og<br />
marker ord i teksten du vil legge trykk på. Marker hvor det passer med pause osv.<br />
Diskuter til slutt hva opplesningen får fram om personer, stemning og tematikk.<br />
Kommentar til synsvinkelbruken i En liten<br />
krimfortelling<br />
Alle tekstbitene har en autoral forteller, dvs. en forteller som ikke deltar i historien.<br />
Refererende forteller: fortelleren observerer utenfra<br />
I denne tekstbiten ser vi alt fra utsiden av personene. Fortelleren likner en reporter<br />
som ikke vet sikkert hva som går for seg inne i personene, men som registrerer hva
46 <strong>Panorama</strong><br />
de sier og gjør, med et «avstandsblikk». (En slik forteller kan likevel gjette på hva de<br />
ytre reaksjonene kommer av, se for eksempel den nest siste linjen.) Synsvinkelbruken<br />
kan kalles refererende.<br />
Fast personal synsvinkel<br />
Her er fortellersynsvinkelen knyttet til en av personene, og vi opplever alt gjennom<br />
sansene og tankene til denne personen:<br />
I avsnitt to er synsvinkelen knyttet til Helene, og vi får vite om det hun ser, hører<br />
og tenker. Valget av person er viktig. Om vi velger å legge den faste synsvinkelen til<br />
en annen av personene, får vi en annen opplevelse av situasjonen. Det ser vi i avsnitt<br />
tre, der synsvinkelen er knyttet til Robert.<br />
I førstepersonsfortellinger (jeg-fortellinger) ligger synsvinkelen alltid fast, for et<br />
jeg kan selvsagt ikke se inn i hodet til andre personer og fortelle hvordan de tenker<br />
og føler. Begge avsnittene kan uten problemer gjøres om til jeg-fortellinger.<br />
Skiftende personal synsvinkel<br />
Dersom synsvinkelen skifter mellom flere personer, kommer ofte forholdet mellom<br />
menneskene i teksten tydelig fram.<br />
I avsnitt fire får vi være med på reaksjonene til to ulike personer. Dermed får vi<br />
ikke bare vite at Johnson ser noe merkelig, men også litt om forholdet mellom ham<br />
og kona. Uten at fortelleren trenger å si det direkte, ser vi at fru Johnson er litt irritert<br />
over mannen sin. Samtidig blir den dramatiske episoden skildret fra lenger avstand<br />
enn i de tidligere eksemplene.<br />
Dobbeltperspektiv<br />
Av og til kan vi se at fortelleren veksler nesten umerkelig mellom personbundet og<br />
utvendig synsvinkel. Ved siden av «stemmen» til personen hører vi en fortellerstemme<br />
fra utsiden av personen.<br />
I denne tekstbiten får vi vite hva førstebetjent Holm ser og tenker, mens kollegaen<br />
blir sett utenfra. Samtidig observerer fortelleren mer enn det Holm selv gjør, for<br />
eksempel skildrer han Holm som «en ganske tykk, skallet mann i førti-årene». Vi er<br />
samtidig både utenfor og inne i synsvinkelpersonen. Med et slikt dobbeltperspektiv<br />
kan en få til en mer variert skildring av personer og miljø. En slik forteller kan også<br />
markere en viss avstand til synsvinkelpersonen.<br />
I fortellinger der synsvinkelen ligger hos barn, er det ikke uvanlig med slikt dobbeltperspektiv.<br />
Vi ser med barnets blikk, men også med fortellerens, og dette kan vi<br />
blant annet merke på språket.<br />
Allvitende forteller<br />
En allvitende forteller har fullt overblikk og vet alt, både det som rører seg inni de<br />
forskjellige personene og det vi kan se fra utsiden. Han vet både hva som har skjedd<br />
og hva som kommer til å hende. Allvitende synsvinkel er vanlig i den litteraturen<br />
som vil rettlede om noe, for eksempel eventyr og fabler, og fortellinger i Bibelen.<br />
Allvitende forteller blir også ofte brukt enkle, populære kriminal- og kjærlighetsfortellinger<br />
som skal være rent underholdende. I den vesle «krimnovellen» vår,<br />
trengs en allvitende forteller for å få alle bitene i historien til å falle sånn noenlunde<br />
på plass til slutt.<br />
Vurderingsskjema/refleksjonsskjema – novelle se side xxx.<br />
2. og 3. avsnitt<br />
4. avsnitt<br />
5. avsnitt<br />
6. avsnitt
Slik kan en analyse av<br />
Rolf Jacobsens dikt Rulle rundt – skrives<br />
Sjangre 47<br />
Diktet Rulle rundt – av Rolf Jacobsen sier noe om de moderne menneskenes hektiske<br />
hverdag i «den tekniske byen». Det er hentet fra samlingen Pusteøvelse (1975).<br />
Diktet er forholdsvis kort (beregnet på travle mennesker?) med bare én strofe fordelt<br />
på 18 linjer.<br />
Det er mange gjentakelser i diktet. Det vi legger merke til først, er ordene «rulle<br />
rundt». De finnes to ganger i selve overskriften og er gjentatt fire ganger til. «I den<br />
tekniske byen/hvor alle ruller rundt på hjul» står det i de to første linjene. Å «rulle<br />
rundt på hjul» kan vi lese som en omskriving av det å kjøre bil. Men det viser seg<br />
snart at det også kan ha en mer omfattende betydning. Å «rulle rundt» blir en metafor<br />
for hele tilværelsen i vår tid.<br />
Selve rytmen i diktet understreker det rullende, raske og forte. Hele diktet er en<br />
eneste lang periode der setning på setning henges på ved hjelp av småordene «hvor»,<br />
«så», «og» og så videre. Det stopper aldri opp med et punktum, selv ikke i slutten av<br />
diktet: «ruller alle rundt på hjul / rundt rundt / og rundt og rundt - / osv, osv –». Det<br />
er som om ordene i diktet selv ruller av gårde og kan fortsette med å si «rundt og<br />
rundt» i det uendelige.<br />
Linjedelingen leder oppmerksomheten hen på det siste ordet i hver linje fordi det<br />
blir en liten pause i lesingen etter disse ordene. Dersom vi leser bare sluttordet i hver<br />
linje, forsterkes inntrykket av fart: byen, hjul, fort, alt, mer, tid, hjul, ting, fort, selv,<br />
dø, råd, fort, grønt, hjul, rundt og så videre.<br />
Det handler om hvordan det er i «den tekniske byen». Ordet «tekniske» er det<br />
eneste adjektivet som blir brukt om byen. Teknikk forbinder vi med det som er skapt<br />
av mennesker, og det gir assosiasjoner til vitenskap, framskritt og kultur, altså det<br />
motsatte av natur.<br />
På den andre siden er det som er rent teknisk, noe som er uten følelser og på en<br />
måte både umenneskelig og kunstig. Alt, både mennesker og samfunnet, har blitt et<br />
maskineri som «ruller rundt» i stor fart, slik som tannhjulene i fabrikkene.<br />
I Rolf Jacobsens dikt er det tydelig at noe har gått tapt på veien. I denne byen «der<br />
kjenner ingen hverandre mer / for de har ikke tid». Ordet «mer» viser at det ikke<br />
alltid har vært slik. Kanskje antydes det med det at det ikke nødvendigvis må fortsette<br />
som nå? All denne hast for å «… kjøpe morsomme ting» og «bli glade fort»<br />
fører til at «… alle barn må passe på seg selv / og alle gamle må legge seg og dø».<br />
Det er tydelig at mellommenneskelig kontakt og varme mangler.<br />
Det er et skremmende bilde av den moderne verden vi får i dette diktet. Folk<br />
skynder seg av gårde, «for det gjelder å glemme», sies det i diktet. Hva er det de vil<br />
glemme? At menneskene har mistet kontrollen med sitt eget liv og tilværelsen? At<br />
teknikken løper løpsk?<br />
Diktet får oss til å stoppe opp et øyeblikk. Mer har vi ikke tid til. Vi ruller rundt,<br />
til neste stil, neste time, neste karaktersetting, neste klokkeklemt, som tannhjul i den<br />
maskinen som heter skole. Hva var det vi skulle huske?<br />
Å skape en novelle med tidslinje som råutkast<br />
En novelle er en kort tekst som i konsentrert form forteller en historie. Her kan du<br />
arbeide med deler av en novelle, eller du kan skrive en hel tekst. Vi tar utgangspunkt<br />
i en tidslinje som råutkast. Studer tidslinjen på neste side:
48 <strong>Panorama</strong>
Sjangre 49<br />
1 – Vokt deg for alminnelighetene, sa en gang en kjent novellist. Les over tidslinjen<br />
på ny. Stryk punkter, som ikke er interessante (5–10?).<br />
2 Sett en H ved punkter, som kan bli gode høydepunkter. Hvorfor mener du at det<br />
er spenningspunkter? (2–3?) Skriv stikkord til ett av dem.<br />
3 En god tekst lærer man ofte noe av. Skriv en I for informasjon på tidslinjen, der<br />
leseren skal få informative opplysninger, for eks. om abbor, om fisking, om<br />
film …<br />
Finn informasjon til minst ett punkt<br />
4 Finn 1–3 steder, i teksten der du skal bruke skrivegrepet vise, ikke se. Les om det<br />
i læreboka på side 51. Skriv VISE over. Skriv tekstbrokkene.<br />
5 Velg en hovedperson. Beskriv han/henne så detaljert som mulig: utseende, klær,<br />
alder, dialekt, væremåte, interesser, venner … Skriv minst 10 linjer.<br />
6 Hvor på tidslinjen vil du begynne historien din? Vil du skrive en kronologisk tekst<br />
eller vil du hoppe i tid. Marker hvor du vil begynne med en side Nummerer gjerne<br />
hvilke punkter du vil fortsette med også. (5 første punktene?)<br />
7 Hvordan skal novellen begynne? Forsøk å lage en god inngangssetning.<br />
8 Langsvarsoppgave: Skriv teksten ferdig.<br />
KURS: Muntlig fortelling<br />
Alle mennesker forteller. Fortellingene våre har ulikt innhold. Vi forteller om opplevelser<br />
vi har hatt, mennesker vi har sett, om nyheter eller vi forteller historier.<br />
Også måten å fortelle på varierer. For eksempel vil stilen og fortellemåten være en<br />
annen når vi forteller om en hverdagshendelse eller en vits enn når vi gjenforteller<br />
et eventyr eller en religiøs myte.<br />
En god forteller er poengtert og han klarer å skape forventning og spenning<br />
hos tilhøreren. Han tilpasser stoff og fremføringsmåte til fortellesituasjonen,<br />
og har evnen til å improvisere når situasjonen krever det. Men det krever<br />
øvelse. Elevene bør få oppgaver som fokuserer på ulike elementer i muntlig<br />
fortelling. Hvordan skape fortellinger selv? Hvordan komponere og skape<br />
sammenheng i fortellingene? Hvordan bruke stemme og kropp for å formidle<br />
stemninger? Hvordan gjenfortelle historier?<br />
Nedenfor er et utvalg oppgaver som kan være til hjelp i arbeid med muntlig<br />
fortelling.<br />
Oppgaver<br />
1 Lag et eventyr, en detektivfortelling eller en grøsser på bakgrunn av opplysninger<br />
du får om sted (miljø), personer og konflikt.<br />
a Skriv først lapper med ulike eksempel på 1 sted/miljø, 2 på en som kan være<br />
hovedperson i historien, 3 på et problem, en konflikt – og legg lappene i tre<br />
bunker. Alle trekker en lapp fra hver av disse, og bruker noen minutter på å<br />
tenke ut idéer til en historie.<br />
b I grupper: Fortell til hverandre det dere kom til å tenke på (ikke nødvendig<br />
å lage en hel historie)<br />
2 Fortell historien om det arret du fikk en gang. Hvor var du da det skjedde, hvem<br />
andre var til stede, hvordan skjedde det, hvordan reagerte du osv.<br />
3 Bruk en tekst som mangler åpningen, for eksempel siste del av novella Pass deg<br />
for ulven (<strong>Panorama</strong> side 340). Lag utkast til åpning – og fortell til hverandre.<br />
Gi respons på innhold og fortellemåte.<br />
4 Bruk en fortelling som mangler avslutningen, for eksempel første del av Rotta i<br />
pizzaen (<strong>Panorama</strong> side 403). Lag utkast til avslutning – og fortell til hverandre.<br />
Gi respons på innhold og fortellemåte.<br />
5 Les begynnelsen og slutten på et lite kjent eventyr. Tenk gjennom hvordan du<br />
tror midtdelen/hovedhandlingen kan være, – og fortell til resten av gruppa.
50 <strong>Panorama</strong><br />
6 Skisser handlingsgangen i en historie med tittelen Rødhette. Historien kan være<br />
realistisk eller fantastisk/eventyrlig.<br />
7 Skisser handlingen i en selvopplevd historie. Begynn med høydepunktet.<br />
8 Fortell hverandre vitser. Gi tilbakemelding på innhold og fortellemåte.<br />
9 Gjenfortelling<br />
a To og to: Velg en tekst og les igjennom teksten et par ganger. Fortell til hverandre;<br />
vekselsvis en del hver. Hvem i historien identifiserer du deg mest<br />
med? Hva ved fortellingen gjenkjenner du ut fra egne erfaringer? Fortell<br />
partneren om din opplevelse/tolking av historien.<br />
b Begge to lager en liste på 10 ord som skildrer scener i fortellingen (ett stikkord<br />
for hver scene). Bestem så hvilket ord som skal stå på en felles liste.<br />
c Lyn-fortelling: Bruk 20 sek. på å fortelle fra hver av de ti scenene (3 min. og<br />
20 sek. til sammen), og bytt på å være den som forteller).<br />
d Tegneserie: Kort ned listen over scener til 5 ord. Begge tegner fem bilder fra<br />
fortellingen (som en tegneserie).<br />
Fortell historien til en fra en annen gruppe ved å vise til tegningene.<br />
e Forkorting: Velg ut en lengre fortelling og øv deg på å korte den ned. Bruk<br />
gjerne samme framgangsmåte som i oppgave 7. Gjenfortell den forkortede<br />
versjonen<br />
10 Forteller i situasjon og rolle<br />
a Gjenfortell et eventyr, en legende eller en annen fortelling utfra ditt eget<br />
perspektiv som forteller (du er deg selv som forteller, men kan gjeren dramatisere<br />
figurer i scener med replikker).<br />
b Fortell samme tekst utfra en av fiksjonsfigurene sitt perspektiv (lar denne<br />
figuren være fortelleren)<br />
11 Gjenfortelling (arbeidsprosessen – framføringen – responsen)<br />
a Tekstarbeid: Velg et eventyr, en fabel, en mytefortellinge eller en novelle.<br />
Begynn med å skaffe deg overblikk over historien, over handling og høydepunkt,<br />
personer og miljø. Les historien flere ganger, og prøv å se for deg<br />
personene og miljøet der historien utspiller seg. Sammenfatt handlingen<br />
for deg selv. Notér gjerne stikkord på en huskeliste. Hva er de viktigste hendelsene<br />
i historien? Er det replikker, faste formularer og beskrivelser som er<br />
så viktige, at de bør siteres ordrett?<br />
Tenk gjennom hvordan du skal begynne og slutte fortellingen.<br />
Bestem hvor i fortellingen du vil bruke mest tid og fortelle mest detaljert –<br />
og hvor du vil gå raskt fram.<br />
b Arbeid med framføring:<br />
Har personene i fortellingen replikker, så bestem deg for hvordan disse skal<br />
framføres. Du kan a) dramatisere replikkene, med stemme og kroppsspråk<br />
b) lese replikkene nøytralt. Hva synes du passer best?<br />
Prøv ut ulike måter å bruke stemmen på. Hvordan bør du veksle mellom<br />
sterkt og svakt volum? Hvor passer det å bruke lavt og/eller høyt stemmeleie?<br />
Er det bestemte ord som bør betones? Hvor bør du legge inn pauser?<br />
Prøv å gjenfortelle uten bruk av manus. Da er du friere til å bruke gester og<br />
mimikk, og til å ha øyekontakt med tilhørerne.<br />
c Selve framføringen + respons<br />
Gjenfortell historien<br />
Gi hverandre respons (Se «Å vurdere muntlig fortelling», side xxx).
Lyrisk diktning<br />
Intertekster til God dag!<br />
Sjangre 51<br />
Diktet God dag! av Jan Erik Vold står på side 435 i <strong>Panorama</strong>. Diktet inneholder<br />
allusjoner til flere kjente eldre dikt. Her følger de diktene det alluderes til.<br />
Søfuglen<br />
En Vildand svømmer stille<br />
Ved Øens høie Kyst;<br />
De klare Bølger spille<br />
Omkring dens rene Bryst.<br />
En Jæger gaar og bøier<br />
Sig i den steile Ur,<br />
Og skyder saa for løier<br />
Det smukke Kreatur.<br />
Og Fuglen kan ei drage<br />
Til Redens lune Skjød,<br />
Og Fuglen vil ei klage<br />
Sin Smerte og sin Nød.<br />
Og derfor taus den dukker<br />
Dybt i den mørke Fjord,<br />
Og Bølgen kold sig lukker,<br />
Og sletter ud dens Spor.<br />
I Søens dybe Grunde<br />
Gror Tangen bred og frisk;<br />
Derunder vil den blunde, —<br />
Der bor den stumme Fisk.<br />
– Johan Sebastian Welhaven<br />
Dei gamle fjelli<br />
1<br />
Dei gamle fjell i syningom<br />
er alltid eins å sjå,<br />
med same gamle bryningom<br />
og same toppom på.<br />
I bygdom byggja sveinane,<br />
og huset stender laust;<br />
men dei gamle merkesteinarne<br />
dei standa like traust.<br />
Nordmannen<br />
Millom bakkar og berg utmed havet<br />
heve nordmannen fenge sin heim,<br />
der han sjølv heve tuftene grave<br />
og sett sjølv sine hus oppå deim.<br />
Han såg ut på dei steinute strender;<br />
det var ingen som der hadde bygt.<br />
«Lat oss rydja og byggja oss grender,<br />
og so eiga me rudningen trygt.»<br />
Han såg ut på det bårute havet;<br />
det var ruskut å leggja utpå;<br />
men der leikade fisk nedi kavet,<br />
og den leiken den ville han sjå.<br />
Frampå vetteren stundom han tenkte:<br />
Gjev eg var i eit varmare land!<br />
Men når vårsol i bakkane blenkte,<br />
fekk han hug til si heimlege strand.<br />
Og når liene grønka som hagar,<br />
når det laver av blomar på strå,<br />
og når netter er ljose som dagar,<br />
kan han ingenstad venare sjå.<br />
– Ivar Aasen<br />
2<br />
På fjellom er det leikande<br />
å ganga til og frå<br />
og kring um toppen reikande<br />
so vidt om land å sjå:<br />
til havet kringom strendene<br />
med skip som fuglar små,<br />
og til fjelli kringom grendene<br />
med tusund bakkar blå.
52 <strong>Panorama</strong><br />
3<br />
Der er so mange hendingar<br />
i bygdom komne til;<br />
me sjå so mange vendingar<br />
alt på eit lite bil.<br />
Dei hava snutt um vollane<br />
og flutt og rudt og bygt;<br />
men dei gode gamle kollane<br />
dei standa like trygt.<br />
4<br />
So stod dei gjenom tidene,<br />
vel mange tusund år;<br />
og graset voks om lidene,<br />
og lauvet kom kvar vår;<br />
og vinden tok om toppane<br />
og vatnet tok om fot;<br />
men dei gilde gamle kroppane<br />
dei toko traust i mot.<br />
5<br />
Av hav kom sjømann sigande<br />
og lengta etter land,<br />
då såg han fjelli stigande<br />
og kjendest ved si strand.<br />
Då kom det mod i gutane,<br />
som såg sin fødestad.<br />
Ja dei gode gamle nutane<br />
dei gjera hugen glad.<br />
– Ivar Aasen<br />
Fedrelandssang<br />
Der ligger et land mot den evige sne,<br />
i revnene kun er der vårliv å se.<br />
Men havet går til med historie-dønn,<br />
og elsket er landet som mor av sønn.<br />
Hun tok oss i fanget den gang vi var små,<br />
og ga oss sin saga med billeder på.<br />
Vi leste så øyet ble stort og vått;<br />
da smilte den gamle og nikket blott.<br />
Vi sprang ned til fjorden, vi stirrede mod<br />
den askegrå bauta, hvor gammel den stod,<br />
hun stod der enn eldre, sa ingenting;<br />
men stensatte hauger lå rundt i ring.<br />
Hun tok oss ved hånden, og følge hun gav<br />
bort derfra til kirken så stille og lav,<br />
hvor fedrene ydmykt har bøyet kne,<br />
og mild’lig hun sagde: Gjør I som de!<br />
Hun strødde sin sne over fjellbratte li,<br />
bød så sine gutter å stå den på ski.<br />
Hun knuste med stormhånd det nordhavs<br />
speil,<br />
bød så sine gutter å heise seil.<br />
Hun satte de vakreste jenter i rad<br />
at følge vår idrett med smil og med kvad,<br />
og selv satt hun høyt i sin sagastol<br />
med måneskinnskåpen oppunder pol.<br />
Da lød det et «fremad!» et «fremad!» ennu,<br />
på fedrenemål og med fedrenehu!<br />
for frihet, for norskhet, for Norge hurra!<br />
og fjellene selv roper langt hurra.<br />
Da løsnet begeistringens rullende fonn,<br />
da døptes vi av hennes mektige ånd,<br />
da stod over fjellet et syn i glød,<br />
som siden oss maner inntil vår død.<br />
– Bjørnstjerne Bjørnson
Sjangre 53<br />
Kommentar til Jan Erik Volds dikt «God dag!»<br />
Diktet starter med en vennlig presentasjon av jeg-et alt i overskriften og første linjen.<br />
Og jeg-et inviterer straks deg – leseren – til et håndfast møte: «Kom skal jeg ta deg i<br />
hånden».<br />
Tonen er vennlig og intim fra en stemme som vil deg vel og tilbyr deg trygghet.<br />
Samtidig skapes det en svak uro hos leseren: Hva er det jeg-et vil med denne invitasjonen?<br />
Etter å ha presentert seg i de seks første versene, vender jeg-et hilsingstalen sin<br />
til et du: «Hvordan står det til?» og stiller mange spørsmål om hva som har skjedd<br />
siden sist. Men her skifter diktet karakter – eller sagt på en annen måte: her forandrer<br />
jeg-et toneleie – og den uroen som en tidligere bare så vidt har ant, blir forsterket og<br />
tydelig: spørsmålene er underlige og til dels vanskelige å forstå.<br />
Vers 8, 9 og 10 er allusjoner – eller intertekstuelle koblinger – til to berømte dikt<br />
i norsk lyrikk: til Johan Sebastian Welhavens Sjøfuglen (som begynner slik: «En<br />
Vildand svømmer stille») og til Ivar Aasens Dei gamle fjell. Kjennskap til disse to<br />
diktene bedrer selvsagt leserens evne til å bestemme diktets stemme. Men det går<br />
også an å lese vers 8–10 bare som ordspill og ordleik med klisjeer fra vår kultur.<br />
I de to neste versene får diktets stemme en politisk klang: «Ingen master på<br />
toppen? Ingen hull i siden?». Dette er retoriske spørsmål. Vi vet alle at «dei gamle<br />
fjelli» nettopp har dette.<br />
Uroen i diktet er altså blitt forsterket. Men ikke bare ved at stemmen taler politisk<br />
eller gir oss en teknologikritisk ettertanke: – Er naturen som før? – Bør den være som<br />
før? Vold lar også diktet handle om diktning og måter å dikte på. I versene 13–16<br />
fortsetter han spørsmålsrekken sin om hvordan det står til med oss (Nå begynner det<br />
nesten å likne et forhør av oss. Det får være måte på spørring og graving av en som<br />
liksom bare skulle hjelpe oss over gata!). I disse versene leiker han seg videre med<br />
formuleringer fra kjente dikt (Nordmannen av Ivar Aasen og Fedrelandsssang av<br />
Bjørnstjerne Bjørnson). Nå har leiken hans – stemmen hans – fått klanger av ironi og<br />
distanse. Ikke så mye at det ødelegger den varme humoren og den vennlige tonen,<br />
men likevel nok til å forsterke uroen. Hva er dette for tale? Hva betyr det? Hva vil<br />
jeg-et fram til?<br />
La oss se nærmere på slutten av diktet, vers 16 og 17: Midt i linje 16 skjer det noe<br />
interessant. Etter å ha stilt alle spørsmålene, så lar Vold det stå noe i diktet som egentlig<br />
ikke står der på trykk: Han lar oss svare et positivt JA! på alle spørsmålene om alt<br />
er trygt og godt som før. Men han skriver det ikke! Han bare går videre som om dette<br />
er en trygg samtale mellom kjenninger som vil hverandre vel: «det var bra». Her<br />
lager han altså en kollisjon mellom et svar han har lurt oss til å komme med – og en<br />
viten som han tidligere også har styrt oss til å ha: nemlig påminnelsen om at det<br />
kanskje står urovekkende til.<br />
I en samtale mellom to personer som møtes og slår fast at de har det bra, ville det<br />
vært naturlig å avslutte denne sekvensen etter formuleringen «det var bra». Punktum.<br />
Nå kan vi sette oss ned og prate om andre ting. MEN diktets jeg sier «Da kan vi gå<br />
videre». Hvordan tolke dette? Hva sier stemmen nå? Her er der sikkert flere gyldige<br />
forslag. Ett forslag er å lese det som en oppfordring til forandring, oppfordring til<br />
handling – en oppfordring vakt til live ved ettertankens uro. Denne ettertanken og<br />
handlingen kan ha flere retninger: politisk, kritikk av naturødeleggelse (den seinere<br />
Vold har vært mye opptatt av bevare det tradisjonelle) – men her blir der kanskje mest<br />
skapt en spenning mellom tradisjonell og moderne diktning. Den viser seg spesielt i<br />
leiken med klisjéer og stående formuleringer fra sviskene i vår lyrikktradisjon – her<br />
flyttet inn i et moderne, naivistisk dikt. Det lyriske jeg viser seg som en dobbeltstemme<br />
(minst): en respektfull, men litt utålmodig leik med tradisjonen – men ivrig
54 <strong>Panorama</strong><br />
etter å skape grunnlag for å komme videre. Diktet kan altså leses som en problematisering<br />
av vanetenkning omkring lyrikk og poesi.<br />
Da kan vi gå videre …<br />
Kommentaren bygger på en analyse skrevet av Sveinung Time.<br />
Dramatisk diktning<br />
Om Måkespisere av Cecilie Løveid<br />
Fabel: Spelet handlar om livet til Kristine Larsen, ho som så gjerne «vil gå til<br />
scenen». Heilt frå barndommen har ho drøymt om dette. Etter ei tid som bud<br />
og seinare tenestejente, får ho arbeid som skodespelar på «Kjellerteatret». Det<br />
er krig og vanskelege tider. Ho er leigebuar hos kolonialhandlar Olsen, og han<br />
forsyner henne med både mat og klær, – som han bl.a. skaffar seg pga. sine<br />
nazi-kontaktar. Kristine blir med barn, eit barn ho uvillig må gi frå seg som<br />
bidrag til «Gi Føreren et barn – kampanjen». Kristines siste replikk: «Det ble<br />
så trettende å spille tragedier alene».<br />
■■■■■■ TEMATIKK:<br />
Tittelen på høyrespelet, Måkespisere, gir noen viktige spor.<br />
Sitat:<br />
Del 1, scene 4:<br />
TEATERSJEF: Spiser De måker? Fortreffelig spise. Friheten selv hentes ned fra sin<br />
sky. Pang!<br />
(...)<br />
TEATERSJEF: De kommer dit en dag ... at de vil spise måker ... men hvorfor? For<br />
fanget frihet, overskudd eller ... den bitre nød ...?<br />
Del 4, scene 14:<br />
Schønberg Erkens oppskrift på måker<br />
scene 17:<br />
KRISTINE: Blod. Å Gud. Måker! Gud så ekkelt.<br />
NICOLAY: Dei er tatt med åte på angel: Du lyt ete dei. Du er så tynn vorten ...<br />
Del 5, scene 20:<br />
KRISTINE: Måker tas med angel med åte, jeg biter på. Vannet lukker seg over meg.<br />
Måkene: eit bilde på offera, dei som blir fråtatt fridommen. Til dømes Kristine,<br />
jødane ...<br />
Måkespiserne: Dei som «spiser måker ... for fanget frihet, overskudd eller den bitre<br />
nød». Altså mange typar «måkespisere».<br />
Det finst fleire «tolkingsplan» i høyrespelet. Det tematiserer Kristines livssituasjon,<br />
og dei konfliktane ho står overfor. Samtidig gir det eit bilde (og ein kritikk) av eit<br />
heilt samfunn: Eit samfunn der folk lever under heilt ulike vilkår, og der normene<br />
eller krava til rett levemåte kan bli for fastlåst. Stykket viser oss eit samfunn i krig,<br />
og dei ulike valga ein kan gjere i slike situasjonar: Olsen og «En sønn» er eksempel<br />
på personar som vel den lettvinte løysinga.<br />
Side 453, høyre spalte i <strong>Panorama</strong>.<br />
Side 454, venstre spalte i <strong>Panorama</strong>.
Sjangre 55<br />
■■■■■■ OPPBYGGING:<br />
Eksempel: Del 1 (Scene 1–4)<br />
I høyrespelet som i mange andre av tekstane sine, bruker Løveid montasjeteknikk.<br />
Ho monterer saman ulike hendingar og tidsplan, og får oss til å oppleve handlinga<br />
meir som ein draum enn verkelegheit. Eller sagt på ein annan måte, det er Kristine<br />
sine tankar vi følgjer, og desse er vovne saman både av fortid, nåtid og framtid.<br />
I PROLOGEN (= det som kjem før hovudhandlinga) er det den vaksne Kristine vi<br />
møter. Dette går fram både av innhaldet i det ho seier, og av måten ho snakkar på.<br />
Merk dramatikarens vesle scenetilvising: (dannet).<br />
Kristine kommenterer noko som har skjedd i fortida, men vi blir ikkje heilt sikre på<br />
om ho snakkar direkte til Teatersjefen (han svarer ikkje) eller om dette er noko ho<br />
kunne tenkt seg å seie. I alle fall fungerer replikken meir som ein monolog enn ein<br />
dialog, sidan svaret manglar.<br />
Del 1: Musikk skaper overgangen til eit anna tidsplan: Kristines oppvekst. Her har<br />
Kristine og far kvar sin replikk, men dei er ikkje i dialog med kvarandre. Replikkane<br />
står heilt for seg sjølv, og fungerer som ein presentasjon av den situasjonen personane<br />
er i.<br />
I Scene 1 er vi ute i gata, der Kristine (Stine) og andre barn har songleikar. Straks<br />
blir det skapt ein konflikt mellom Kristine og resten av jenteflokken, og det denne<br />
konflikten dreiar seg om er sjølve intrigen i dette høyrespelet: Kristine sin drøm (sitt<br />
prosjekt) om å «bli til noe», «gå til scenen», og det som står i vegen for at dette kan<br />
bli realitet (den motstanden ho møter, bl.a. frå sitt eige miljø).<br />
Vi ser korleis musikken blir brukt som overgang mellom kvar scene, og med god<br />
teknisk redigering vil publikum ikkje ha problem med å følgje dei raske sceneskifta.<br />
SPØRSMÅL/OPPGÅVER Å ARBEIDE VIDARE MED (FRÅ DEL 1):<br />
Scene 2<br />
– Diskuter karakteristiske trekk ved replikkføringa; bruken av munnlege replikkar<br />
(talemål/dialekt) og bruken av humor)<br />
– Mange av scenane er bygd opp på spenning eller konflikt mellom personar (jfr.<br />
Scene 1: spenninga mellom Kristine og dei andre jentene). Kva er spenninga i<br />
denne scenen?<br />
– Studer regimerknadene. Korleis ser vi at dette er eit høyrespel?<br />
Scene 3<br />
– Denne korte scenen kan vi kalle for ein monolog. Kva karakteriserer denne<br />
monologen, og kva er poenget med å bruke slik «einetale»?<br />
– «Eg e fjorten femten seksten år og går med regninger», seier Kristine. Kvifor<br />
oppgir ho ikkje ein eksakt alder?<br />
– Her blir Henriette Schønberg Erkens Kogebog nemnt for første gang. Kvifor liker<br />
Kristine denne boka?<br />
– Denne kokeboka har mange overdådige matoppskrifter på fugl. Ser du nokon<br />
samanheng mellom desse og tittelen på høyrespelet?<br />
– Kristine skiftar mellom å bruke eg og jeg om seg sjølv. Kva er grunnen til dette?<br />
– I scene 2 er alle lydane «realistiske» og knytt til daglegsituasjonen (både musikk<br />
og lydeffektar).<br />
– Kva for type musikk trur du ville passe i scene 3 (monolog-scenen)?
56 <strong>Panorama</strong><br />
Scene 4<br />
– I scene 4 blir ulike tidsplan vove tett saman, vi er samtidig på ulike stader<br />
(«simultanspel»). Kor mange stader eller situasjonar kan du finne her?<br />
– Skriv denne scenen om til ei kort forteljing der Kristine er hovudpersonen.<br />
Spilløvelser<br />
Å spille er å identifisere seg med tenkte figurer og situasjoner. Fra vi er ganske små<br />
bruker vi rollespill som en trygg og samtidig spennende måte å være sammen på. I<br />
skolen møter du spillet i dramafaget, et fag som har røtter i teater. Men drama brukes<br />
også som metode i norskfaget (og andre fag), fordi det åpner for andre måter å forstå<br />
på. Du tilegner deg kunnskaper ved å oppleve dem, ved å bruke både stemme, kropp,<br />
intellekt og følelser.<br />
Du kan delta i rollespill, der du improviserer fram en handling (finner på handlingen<br />
i der og da). Du får for eksempel et bilde, et ord eller en situasjon som du skal<br />
reagere på med kropp, stemmelyd og ord. Improvisasjonen kan også forberedes, ved<br />
at det lages en ramme for handlingen. Du bestemmer for eksempel hvordan improvisasjonen<br />
skal starte, du har ideer om hvordan handlingen skal utvikle seg og<br />
hvordan den skal slutte. Så improviserer du fritt innenfor denne rammen.<br />
En annen viktig arbeidsmåte er «dramatisk formgivning» eller «dramatisering».<br />
Det vil si å gi tekster (dikt, noveller eventyr) en dramatisk og scenisk form.<br />
I <strong>Panorama</strong>, side 213–215 finner du et kort kurs i improvisasjon og dramatisering.<br />
Diverse øvelser<br />
Rollespill<br />
I grupper: Lag et rollespill om fotball på tv; ulike interesser i familien.<br />
a Diskuter innhold og rammene for spillet, for å finne fram til spillets hvem, hva,<br />
hvor og når (se ramme side 27 i <strong>Panorama</strong>: «Spør for å finne hensikten»)<br />
b Improviser fritt over de idèene som kommer fram<br />
c Kom med forslag til oppbygning av spillet (åpning – utvikling – vendepunkt –<br />
avslutning)<br />
d Prøv ut språklige virkemidler, både verbale-og non-verbale (stemmebruk og<br />
kroppsspråk)<br />
e Framfør spillene for hverandre<br />
Mime<br />
Du skal mime at du sitter på en buss og leser. Du bestemmer selv hva du vil lese. De<br />
andre skal finne ut hvilken stemning du er i og hva slags lesestoff du leser.<br />
Dramatisering<br />
Dramatiser historien i Kvinnfolkvise (<strong>Panorama</strong>, side 441). Spill den enten som ren<br />
mime eller med replikker.
«Sviket mot Balder» (<strong>Panorama</strong>, 408)<br />
(Her kan en arbeide med en eller flere av oppgavene)<br />
Les teksten og finn fram til nøkkelscener.<br />
Forslag til inndeling:<br />
Sjangre 57<br />
1 Balder drømmer. 5 Loke oppsøker Frigg.<br />
2 Æsene (gudene) rådslår. 6 Hod skyter Balder med mistelteinen.<br />
3 Får løfte om at Balder skal skånes. 7 Æsene sørger.<br />
4 De skyter på Balder. 8 Hermod rir til Hel<br />
a Del klassen i to grupper. Elevene dramatiserer med utgangspunkt i nøkkelscenene.<br />
b Gå sammen i mindre grupper (ca fem). Bruk samme teksten som grunnlag og<br />
skriv ned replikker (fra episk til dramatisk tekst).<br />
c Gå tilbake i den store gruppa, velg ut ett av manusene, øv på det og framfør.<br />
Et vågestykke:<br />
d De som arbeidet sammen i smågrupper, skriver om deler av den «replikk-teksten»<br />
de laget – til norrønt. Øv på replikkene og framfør.<br />
(Elevene bør ha tilgang til teksten på norrønt. Fins bl.a. i Visjon &Virkelighet<br />
II, side 424).<br />
Kommentar til siste oppgave: Selvsagt skal en ikke forvente et korrekt norrønt språk<br />
i disse manusene, men litt om kasusbruk og samsvarsforhold kan en lære på denne<br />
utradisjonelle måten.<br />
Hovedpoenget er å få elevene til å bruke dette fjerne språket aktivt. Sannsynligvis<br />
vil det virke ustyrtelig komisk, og vi kan spørre hvorfor. Hva er det som kolliderer<br />
når eleven i rollen som Loke rett før det dramatiske høydepunktet sier: «Hví skýtr ›u<br />
ekki at Baldri?»<br />
Kanskje kan et slikt språklig eksperiment fortelle oss noe om distansen vi har til<br />
det norrøne, men også fortelle noe om det allmenne som formidles i den dramatiske<br />
fiksjonen, for eksempel i spenningslitteraturen eller på filmlerretet.<br />
Det meste av stoffet om de gamle gudene passer for dramatisering, for eksempel det<br />
høydramatiske gudekvadet om Trym som stjal hammeren til Tor.<br />
En annen måte å framføre gudekvadene på er som talekor.<br />
Også ættesagane passer godt for dramatisering, da de er visuelle og fylt av dramatiske<br />
opptrinn.<br />
Folkeviser, eventyr og sagn<br />
Å dramatisere folkevisene kan gjøre dem mer konkrete og forståelige. En kan bruke<br />
samme framgangsmåte som i oppgave 4: finne fram til nøkkelscener og improvisere<br />
over/dramatisere disse eller lage replikker til en dramatisering.<br />
Også eventyr og sagn egner seg godt til dramatisering på grunn av den enkle<br />
episke strukturen, med klart inndelte scener og mange gjentakelser.
58 <strong>Panorama</strong><br />
Rollespill til Et dukkehjem<br />
Personer: Nora og Helmer<br />
I dette rollespillet brukes replikker som grunnlag for rollekort (tekstutdrag, <strong>Panorama</strong><br />
side 450, fra og med Helmer: «Nå så. Men si meg nu, du lille ødeland …» til<br />
og med side 451, Nora: «Akk, jeg skulle ønske jeg hadde arvet mange av pappas<br />
egenskaper»).<br />
■■■■■■ ARBEIDSGANG:<br />
a Gi rammen for spillsituasjonen<br />
b Del klassen i par, fordel roller og del ut rollekort. Elevene må ikke lese hverandres<br />
instruks<br />
c Åpningsreplikken gis som felles instruks. Parene spiller ca 6 minutter<br />
d Deretter gis Ibsens tekst til parene. De leser dialogen høyt.<br />
e Plenum: oppsummer spillsituasjonene og reaksjoner på teksten.<br />
Hvordan kan teksten tolkes? Får Nora pengene eller ikke?<br />
■■■■■■ EKSEMPEL PÅ ROLLEINSTRUKS:<br />
Opplysninger om Nora og Torvald Helmer; til hele klassen:<br />
«Vi møter ekteparet Torvald og Nora Helmer. Advokat Helmer er for kort tid siden<br />
blitt utnevnt til bankdirektør. Det er julaften formiddag og forventning i luften».<br />
Instruks til Nora<br />
For 5–6 år siden tok du opp et lån for å reise til Italia med din mann. Han var svært<br />
syk, og legene mente at et opphold i varmere land kunne redde livet hans. Men<br />
Torvald måtte ikke få vite hvor alvorlig syk han var. Derfor fortalte du at turen og<br />
reisepengene var en gave fra din far. Fremdeles strever du med å tilbakebetale<br />
avdrag og renter. Det nærmer seg forfallsdato, og det har gått med mange penger til<br />
jul. Du vil nå be din mann om å få penger i julepresang. Du tror ikke at han ennå har<br />
hatt tid til å kjøpe presang til «spillefuglen», som han kaller deg. Du vet at han<br />
synes du er et «ødeland» som sløser med penger. Men det er ikke ofte du unner deg<br />
selv noe, for mesteparten av pengene går til det hemmelige lånet. Du bruker nå alle<br />
dine overtalelseskunster for å få ham til å gi deg penger. Du sier at du kan kjøpe<br />
presang selv for å få nettopp det du ønsker deg.<br />
Instruks til Torvald<br />
Du er i ekstra godt humør siden du for få dager siden er blitt utnevnt til bankdirektør.<br />
Du har ennå ikke sørget for noen julepresang til din kone, men vil gjerne gi<br />
henne noe personlig. Du har ennå tid til å handle inn noe før kvelden. Til daglig<br />
synes du Nora sløser med penger. Hun trenger stadig noe til seg selv og barna; hun<br />
er en riktig lerkefugl og et ødeland. Det er dumt å gi henne penger, for de vil sikkert<br />
bare gå med i den daglige husholdningen.<br />
Du har nettopp fått øye på en masse pakker i stuen. Du åpner samtalen med å si spøkefullt:<br />
«Men si meg nå, hva har du tenkt på til deg selv til jul»?<br />
Kilde: Etter ideer fra «En metodisk veiledning» av Elisabeth Ibsen og Tove Ilsaas<br />
(i LNUs litteraturserie: Henrik Ibsen: Et dukkehjem Oslo 1989)
Rollespill – på flyplassen<br />
Sjangre 59<br />
Til skuespillerne:<br />
– Instruks: Gå i gruppe på fire.<br />
– Hver får et rollekort. Det er viktig at du bare leser informasjonen som står på<br />
ditt kort.<br />
– Les gjennom ditt rollekort flere ganger.<br />
– Forsøk å identifisere deg med figuren du skal spille.<br />
– Samle argumenter.<br />
– Etter få minutter begynner dere å spille.<br />
– Mål: Å få flybilletten til Stockholm<br />
– Premiss: Det er ingen som fortjener billetten mer enn noen andre. Det fins mange<br />
alternative løsninger.<br />
– Varighet: 5 minutters forberedelse, 5–10 minutter når spillet er i gang.<br />
Kopieringsoriginaler til rollekort, se side xxx.<br />
Etterarbeid:<br />
1 Hvem vant diskusjonen?<br />
Hvorfor:<br />
– Hadde vedkommende de beste argumentene? Forsøk å beskrive disse!<br />
– Var innholdet i oppdraget det avgjørende (dvs. at et sykt barn prioriteres foran<br />
en konsert)?<br />
– Var noen flinkere til å holde på ordet? Brølte noen mer enn andre? Var det<br />
noen som ikke kom til orde?<br />
2 Hvordan så personen du spilte ut?<br />
a Beskriv han/henne for gruppen.<br />
b Skriv 1–5 avsnitt om han/henne.<br />
3 Svar på spørsmålene:<br />
– Ble den første personen gift? Hvorfor skulle han gifte seg i Guatemala og med<br />
hvem? Hva slags bryllup feiret de?<br />
– Hva ble utfallet av den store straffesaken i Sverige?<br />
– Hva feilte det lille barnet? Hva het det? Hvordan så det ut? Hvem er foreldrene?<br />
– Hvem var popmusikeren? Hvilke sanger skulle han for eksempel opptre med?<br />
Rollespillet er laget med inspirasjon fra Siri L. Kellers fagdidaktiske forelesninger i<br />
tysk på Blindern, Oslo 2001.<br />
Sakprosa<br />
Hva er en nyhet?<br />
En nyhet er, som ordet sier noe nytt, noe som nettopp har hendt eller som hender nå.<br />
Men ikke alt som hender er like viktig eller like interessant. Det er heller ikke slik at<br />
alle aviser og kanaler velger den samme nyheten som hovedoppslag. Den samme<br />
nyheten kan dessuten vinkles på forskjellige måter. Det ser du tydelig hvis du finner<br />
den samme nyheten i to ulike aviser eller fjernsynskanaler. Vinklingen bestemmer
60 <strong>Panorama</strong><br />
hvordan saken fremstilles, hva som legges vekt på, hvem som får sympati osv. Nyhetene<br />
er dermed også med på å konstruere vår oppfatning av virkeligheten.<br />
Det finnes mange kilder til nyheter. Store nyhetsbyråer rapporterer om alt av<br />
interesse som skjer rundt om i verden. NTB er et slikt nyhetsbyrå. Mange aviser og<br />
andre nyhetsformidlere kjøper stoff her, og det er en av grunnene til at nesten den<br />
samme artikkelen noen ganger dukker opp i 10–20 aviser rund i landet samtidig. Det<br />
sendes dessuten daglig ut pressemeldinger fra mange ulike organisasjoner og personer,<br />
og statistikker og meningsmålinger blir offentliggjort. Folk ringer inn tips til<br />
avisene, og politiet rapporterer om det som skjer.<br />
Listen over nyhetskilder er uendelig lang. Derfor må det brukes noen kriterier for<br />
hvilke nyheter som skal løftes frem. Nedenfor er en oversikt over kriterier for nyhetsstoff.<br />
Kriterier for godt nyhetsstoff<br />
– Nærhet og relevans. Jo nærmere en hendelse er oss, jo mer interessant er den for<br />
oss, og jo mer sannsynlig er det at det blir en nyhet. Bilulykker i Norge blir ofte<br />
omtalt i mediene, mens bilulykker i Afrika nesten aldri blir det. Unntaket er om<br />
nordmenn er involvert. Dersom det skjer en bilulykke i vår egen gate eller bygd,<br />
gjør det mer inntrykk enn om det skjer på en annen kant av landet.<br />
– Aktuelt/nytt. Det som er nytt er mer interessant enn det som skjedde for lenge<br />
siden. Ingen vil høre gårsdagens nyheter.<br />
– Oppsiktsvekkende. Hva tror du vekker mest oppsikt: «Hund biter eldre kvinne<br />
på kjøpesenter» eller «Eldre kvinne biter hund på kjøpesenter»? Er noe oppsiktsvekkende<br />
nok, blir det gjerne en nyhet selv om det skjer langt borte.<br />
– Dramatisk eller konfliktfylt. Dramatikk og konflikter finnes det mye av i nyhetene.<br />
Terrorangrepet på World Trade Center 11. september 2001, var både oppsiktsvekkende,<br />
dramatisk og konfliktfylt. Her var det voldsomme bilder, mange<br />
drepte, dramatiske redningsaksjoner og internasjonalt konfliktstoff. Vanligvis er<br />
nyhetene mindre voldsomme. Konflikter mellom idrettsutøvere, politikere eller<br />
mellom helt vanlige folk er vanlig nyhetsstoff. Det samme gjelder dramatiske<br />
redningsaksjoner, ran og ulykker. Noen hendelser er dramatiske i seg selv, men<br />
det hender også at mediene dramatiserer hendelser som i seg selv ikke er dramatiske.<br />
– Personligjøring/identifikasjon. Det er lettere å bli engasjert dersom vi identifiserer<br />
oss med personer som har blitt utsatt for noe. I nyhetene lages det ofte en<br />
personlig vinkling, der tilskuere eller ofre kommer til orde med sin opplevelse av<br />
en hendelse. Dette gjøres både i store og små saker. Etter 11. september 2001<br />
inneholdt mediene mange personlige skildringer både fra øyenvitner, skadede og<br />
etterlatte etter angrepet.<br />
– Vesentlig eller viktig. Pressens rolle er blant annet å informere om det som er<br />
viktig og betydningsfullt. Særlig dersom det kan få konsekvenser for mange. Kriteriet<br />
om at nyheten skal være vesentlig eller viktig blir ikke alltid fulgt. Det er<br />
likevel verdt å tenke over. Hvordan kan det ha seg at kneskaden til en fotballspiller<br />
kan bli slått større opp enn at 50 000 dør av sult i Afrika? Hvorfor kan et kjendisbryllup<br />
få førstesideoppslag i landets største løssalgsavise.<br />
Nokre undervisingsopplegg – Nyheitsnotis<br />
Nyheitsnotisen eignar seg godt til arbeid i timen fordi den er kort og viser dei viktigaste<br />
prinsippa ved nyheitsformidling.
Arbeid med struktur<br />
Sjangre 61<br />
– Prinsipp: Det viktigaste først<br />
– Den omvendte pyramiden: Først hovudpoeng, deretter utdjuping og bakgrunnsstoff<br />
– Oftast ikkje kronologisk<br />
– «Hey you! See so!» – fange lesaren – poeng/hendingar – konsekvensar/bakgrunn<br />
■■■■■■ OPPLEGG A<br />
– Elevane får presentert «ferdig» stoff i avsnitt eller punkt. (Sjå eksempel side xxx.)<br />
– Elevane sorterer i ei rekkefølgje med det viktigaste først<br />
– Dette er fint å arbeide med på pc – elevane kan flytte rundt på momenta. Kanskje<br />
først aleine, så saman med sidemannen? Diskuter løysingar elevane kom fram til<br />
Opplegget kan også kombinerast med arbeid med mikrostruktur og mottakarmedvit:<br />
– Kva er kjent stoff, kva er ukjent i teksten?<br />
– Kva har lesaren bruk for å vite? Når noko blir presentert første gang – ukjent<br />
(ub.form), men kjent andre gang. (Eks: 1. gong: «… seier universitetslektor ved<br />
Lesesenteret Anne Håland» – 2. gong: «meiner den blide universitetslektoren»)<br />
■■■■■■ OPPLEGG B<br />
– Lærar fortel historie munnleg om noko som har hendt og som er stoff for nyheitsnotis,<br />
(anten oppdikta eller sant).<br />
– Oppgåve: elevane tar notat. (Kan kombinerast med press-skriving: deadline om 5<br />
minuttar)<br />
– Ordne stoffet – struktur.<br />
– Lag tittel.<br />
– Kva må komme først? Skriv første setninga.<br />
– Diskuter forslag til titlar og første setning, først to eller tre i grupper, gruppa presenterer<br />
for klassen. Kvifor er denne starten god? Kvifor er dette det viktigaste<br />
poenget?<br />
Opplegget kan tilpassast. T.d. berre lage tittel? Berre skrive første linje? Eller skrive<br />
ein heil nyheitsnotis.<br />
■■■■■■ OPPLEGG C<br />
Elevane får utdelt tekstar med kronologisk fortald nyheit – elevane gjer teksten om<br />
til nyheitsnotis.<br />
■■■■■■ OPPLEGG D – ARBEID MED TITLAR<br />
Klipp ut nyheitsnotisar av lokal avis, men ta bort titlane. (Evt. finn notisar på nettet.)<br />
– Elevane lagar titlar.<br />
– Diskuter. Evt. først i par/grupper.<br />
– Sjå på avisa sine løysingar. Er dei betre?<br />
Variant: lengre artikkel: Ta bort alle mellomtitlane. Gi elevane i oppgåve å lage mellomtitlar.<br />
Dette er gode framgangsmåtar for å gjere merksam på struktur. Det fungerer også<br />
godt som ein lesestrategi: Oppsummere hovudinnhald/det viktigaste.
62 <strong>Panorama</strong><br />
Oppgaver – Nyhetsnotis<br />
■■■■■■ LAG EN NYHETSNOTIS VED Å ORDNE MOMENTENE:<br />
1 Lastebil og personbil kolliderte klokka 12.15 i krysset Granveien–Storgata<br />
2 Personbilen kjørte ut på veien til tross for stopp-skilt<br />
3 Lastebilføreren var uskadd<br />
4 Passasjerene i personbilens baksete ble lettere skadet<br />
5 Toårig gutt fikk livstruende skader<br />
6 Alle ble brakt til sykehus for undersøkelse<br />
7 Lastebilen blokkerte trafikken i en time<br />
■■■■■■ FLERE EKSEMPLER:<br />
Finn nyhetsnotiser i dagens avis. Sorter momentene, og sett dem opp på en liste tilsvarende<br />
den over. Elevene sorterer i «riktig» rekkefølge. (Elever kan lage slike oppgaver<br />
for hverandre, eller læreren lager dem.)<br />
■■■■■■ TO NEGATIVE EKSEMPLER:<br />
a Valestrand ungdomsklubb arrangerer lørdag sin årlige høstfest. En av gjestene<br />
som kommer er Tom Cruise.<br />
b Vi har intervjuet den nye utdanningsministeren Øystein Djupedal. Vi måtte jobbe<br />
mye for å få komme til, men til slutt var vi der, og han tok godt imot oss på det<br />
fine kontoret sitt. Vi spør om det stemmer at han vil innføre en ordning med gratis<br />
mat på skolen.<br />
– Ja, vi har som mål å innføre gratis skolemåltider på alle skoler. Djupedal vil<br />
også utsette nasjonale prøver i ett år.<br />
■■■■■■ OPPGAVE<br />
Gjør om til nyhetsnotiser etter prinsippet om den omvendte pyramiden (det viktigste<br />
først).<br />
Fra fortelling til nyhetsnotis<br />
Her er samme hendelse gjenfortalt som vanlig fortelling og som nyhetsnotis:<br />
Fortelling:<br />
Jeg kom kjørende innover mot Bergen i dag tidlig, det var ganske stor trafikk,<br />
for det var i rushtida. Jeg kjørte akkurat forbi en bensinstasjon på høyre side<br />
og holdt en fart på omkring 60 km i timen. Plutselig skar en Mercedes ut i<br />
veien og fortsatte på gal side av veien. Den kom rett imot oss. Vi la oss så langt<br />
ut på siden som vi kunne, men det hjalp ikke mye, og det neste jeg husker er<br />
et voldsomt smell. Heldigvis ble ingen skadet, men bilen kunne vi bare vinke<br />
farvel til.<br />
Nyhetsnotis:<br />
To personbiler kolliderte i går på E39 i Åsane. Ingen personer kom til skade<br />
ved ulykken, men det ble store matrielle skader. Kollisjonen skapte trafikkkaos<br />
i morgen-rushet, da nordgående kjørebane var sperret i nesten 20 minutter.<br />
Årsaken til ulykken var ifølge politiet at den ene bilen kom over i feil kjørebane.<br />
Spørsmål: Hvilke endringer er gjort fra fortelling til nyhetsnotis?
Sjangre 63<br />
■■■■■■ SKRIV SELV:<br />
1 Finn nyhetsnotiser i dagens avis, og gjør dem om til fortellinger. Velg selv forteller.<br />
2 Fortell om noe som har hendt. Gjør fortellingen om til en nyhetsnotis.<br />
3 Noveller forteller ofte om noe oppsiktsvekkende. Velg en novelle fra tekstsamlingen,<br />
og gjør den om til en nyhetsnotis.<br />
4 Ta for deg et kjent eventyr, og gjør det om til en nyhetsnotis.<br />
Ingressen<br />
En ingress skal:<br />
– fange leserens oppmerksomhet<br />
– fortelle kjerneinnholdet i teksten<br />
– få leseren til å lese videre<br />
■■■■■■ EKSEMPLER PÅ ULIKE TYPER INGRESSER:<br />
1 Start med fakta. Hvem, hva, hvor, når, hvordan?<br />
I flere minutter presset 26-åringen en lekepistol mot tinningen til en ansatt ved<br />
Aetat. Flere saksbehandlere var sikre på at de skulle dø under våpendramaet i<br />
Lars Hilles gate. (BT fredag 21. oktober 2005)<br />
2 Start med et spørsmål som presenterer det sentrale i artikkelen<br />
Hvorfor får Oslo og Trondheim frem olympiske mestre, men ikke Bergen? Flere<br />
idrettsprofiler mener at patriotismen i Bergen må ta en del av skylden<br />
(BT fredag 21. oktober 2005)<br />
3 Start med en replikk. Plukk ut en viktig uttalelse fra en person<br />
– Hver dag møter jeg hat, rasisme og umenneskelighet, sier 15-årige Mah-Ruk<br />
Ali. Nå har han skrevet bok.<br />
4 Start med en scene der du pirrer leserens sanser<br />
Det er fisk i havet, sol i bakkene og mat på tallerkenen. Likevel flytter folk fra tettstedet<br />
Havøysund i Finnmark.<br />
5 Start med sitat eller fyndord<br />
Ingenting smaker som mors kjøttkaker, sies det ofte. Men det er før de har smakt<br />
maten som elevene på Kongsberg videregående skole serverer i kantina.<br />
En ingress kan også være satt opp med punkter eller kan være en opplisting:<br />
– En av fem nordmenn har fyllekjørt<br />
– Menn er tre ganger verre enn kvinner<br />
– Østlendinger kjører mest i fylla, vestlendingene minst<br />
(BT tirsdag 18. oktober 2005)<br />
Øving i å skrive ingress er også øving i å trekke det vesentlige ut av en tekst: Det er<br />
både en lesestrategi (oppsummere) og en skrivestrategi (komme i gang).
64 <strong>Panorama</strong><br />
■■■■■■ OPPGAVER:<br />
1 Bruk eksempler fra dagens avis: Finn ut hvilken type ingress det er. Diskuter<br />
etterpå<br />
2 Gi elevene en kort artikkel. Oppdrag: lag ingress<br />
Variant: bestem hvilken type ingress elevene skal lage: Finn et sentralt sitat, replikk<br />
eller sett opp punkter. Man kan selvsagt også bruke magasin, ungdomsblad el. l. i<br />
stedet for avis.<br />
Muntlig øvelse til instruksjonsverb<br />
– viktige og uviktige temaer<br />
Her skal elevene greie ut om/vurdere/kommentere osv. et tilfeldig valgt tema. Vi har<br />
laget et kopieringsark med mange ulike temaer.<br />
Klipp opp arket i remser. La elevene trekke en lapp. La dem poengtere instruksjonsverbet,<br />
før de greier ut/kommenterer/vurderer … temaet, som er oppgitt på<br />
lappen, i 30 sekunder.<br />
Kopieringsoriginaler se side xxx.<br />
Essay<br />
De viktigste stiltrekkene i essayet er:<br />
Utprøving. Egne tanker prøves ut. Innfall og refleksjoner skrives inn i teksten.<br />
Subjektivitet. Tanker og meninger uttrykkes gjerne i jeg-form.<br />
Vandring i emnet. Essayisten krydrer teksten med småhistorier, sitater og lignende<br />
som kan kaste lys over temaet. Det er viktig å ikke fjerne seg fra temaet. Vandringen<br />
kommer også til uttrykk i komposisjonen. Essayisten presenterer ikke alltid hendelsene<br />
lineært (tidsriktig), men hopper både fram og tilbake i tid.<br />
Kunnskap. Essayisten viser gjennom skrivingen at han har gode allmennkunnskaper,<br />
for eksempel om kultur, historie og litteratur. Det er fint å øse av sin kunnskap.<br />
Sitater og anekdoter benyttes for eksempel i essayet.<br />
Åpenhet. Det fins flere spørsmål enn svar. Det er fint å være åpen for flere synspunkt<br />
og unødvendig å trekke endelige slutninger, men det er vanlig å trekke foreløpige<br />
slutninger, uttrykt gjennom formuleringer, som: «Det er kanskje slik at …»<br />
eller «Det kan vitne om …» I essayet er det ofte en noe åpen slutt. Konklusjonen<br />
inneholder gjerne en slags tvil eller en tvetydighet, der den endelige konklusjonen<br />
overlates til leseren.<br />
Mottakerbevissthet. Det forutsettes at leseren har gode kunnskaper. Essayisten går<br />
gjerne i dialog med leseren.<br />
Bevisst språk. Språket bør ha kunstneriske kvaliteter. En kan gjerne utforske språket,<br />
akkurat som en prøver ut tanker. Språklige virkemiddel, som er kjent fra andre<br />
sjangrer, som gjentakelse, kontrast og bilder, er gode å bruke i essayet. Humor og<br />
ironi er typiske virkemidler.
Kåseri<br />
De viktigste stiltrekkene i kåseriet er:<br />
Sjangre 65<br />
Muntlig språk. Språket er muntlig, lett og hverdagslig. Teksten er likevel ikke<br />
pratete og retningsløs. Det er ofte direkte leserhenvendelse gjennom bruk av «du/<br />
dere»: Du mener vel også …/Som du sikkert har hørt … Mange setninger er korte,<br />
gjerne ufullstendige. Det brukes ofte fyllord, som jo eller vel. Dialog og spørsmål er<br />
vanlig. Spørsmålene kan gjerne være retoriske, dvs. at svaret er gitt: Er det ikke<br />
sånn at Norge ble selvstendig i 1905?<br />
Subjektiv og ekspressiv fortellerstemme. Sender er tydelig til stede i teksten. Ofte<br />
skrives teksten i jeg- eller vi-form. Følelser kommer til uttrykk gjennom for eksempel<br />
pluss- og minusord.<br />
Humor og ironi. Det er innslag av humoristiske og overraskende poeng, gjerne kalt<br />
punch-line. Det er mye som kan være humoristisk: gjenkjennelse, groviser, svart<br />
humor, vitser, innrømmelser … Overdrivelse og underdrivelse blir brukt for å sette<br />
noe på spissen eller tone noe ned. Det betyr at kåsøren forteller noe som ikke<br />
stemmer helt med virkeligheten, gjerne på en morsom eller ironisk måte. Ironi (å si<br />
det motsatte av det en mener) kan brukes både humoristisk og ondsinnet, det vil si<br />
satirisk.<br />
Tankesprang og småhistorier. Kåsøren bruker assosiasjoner og små, underholdende<br />
historier. Det krydrer kåseriet. Det er likevel viktig å ikke miste fokus. Husk<br />
temaet for teksten! Kåseriet må ha en rød tråd – et hovedpoeng.<br />
Kåseriet kan også ha andre typiske stiltrekk. Det kan være ordspill eller lek med<br />
ord, som svigermonster og Ali Kaffe kurerer gruff! Kontraster, gjentakelser og<br />
språklige bilder er andre eksempler. Kåseriet bør være godt å lytte til. Et viktig skrivetips<br />
kan derfor være å lese teksten høyt underveis for en mottaker.
9 Norrønt<br />
og<br />
moderne norsk<br />
GUDE-ABC (utdrag)<br />
– Hvem er hvem i vår gamle gudelære?<br />
Ask og Embla. De to første menneskene i verden. Odin og brødrene hans skapte<br />
dem av drivved – to trestokker (en av ask og en av alm) som de fant i strandkanten.<br />
Embla er menneskenes stammor.<br />
Brage. En av Odins sønner. Gud for veltalenhet og diktekunst (skaldskap). Til tross<br />
for at han er gift med Idunn – hun som eier eplene som gir æsene ny ungdom og<br />
livskraft hver gang de tar en bit av dem – tenkte våre forfedre seg ham som en<br />
ærverdig mann med langt, grått skjegg …<br />
Dag. Sønn av Natt og Delling (i Natts tredje ekteskap). Natt er svart og mørk og av<br />
jotunætt. Odin gir mor og sønn hver sin hest og vogn. Så setter han dem på himmelen<br />
og ber dem kjøre jorden rundt en gang i døgnet. Natt kjører foran, Dag følger<br />
etter.<br />
Edda. Navnet betyr oldemor. Hun er en av tre kvinner Heimdall får barn med, når<br />
han på Odins bud – og under navnet Rig – vandrer omkring i Midgard for å bli far<br />
til en ny og sterkere menneskeslekt.<br />
Frøy og Frøya. Frøys navn betyr «Herren» eller «Den fremste». Han er fruktbarhetsguden.<br />
Han eier det magiske skipet Skidbladner og den fantastiske galten Gyllenbuste.<br />
Egentlig er han av vaneslekt. Han kom til æsene som gissel, sammen med<br />
faren og søsteren sin, Frøya. Hun er kjærlighetsgudinnen. Ingen er vakrere enn<br />
henne, og ingen er så ettertraktet!<br />
Gerd. En jotunjente som Frøy forelsket seg så voldsomt i at han nesten ikke orket å<br />
spise, drikke eller sove før hun sa ja.<br />
Heimdall. En av Odins sønner. Født på underfullt vis av ni (!) jotunjenter en gang i<br />
tidenes morgen. Han bor ved Himmelberget og vokter regnbuebroen Bifrost. Han<br />
trenger mindre søvn enn en fugl, han ser like godt natt som dag, og han kan høre<br />
gresset gro …<br />
Idunn. En av åsynjene, gift med Brage. Hun eier ungdomseplene, de eplene som<br />
gudene må ta en bit av for ikke å bli gamle.<br />
Jotnen Jarnsaksa. En jotun er en rimtusse, et troll. Trollkvinnene Jarnsaksa er mor<br />
til Tors sønn Magne. Hun holder til, sammen med de andre jotnene, i Utgard. De er<br />
æsenes fiender.<br />
Kvaser. Da krigen mellom æser og vaner endelig var over, og gudene skulle slutte<br />
fred, gikk hver og en og spyttet i et stort kar. Av dette spyttet ble Kvaser skapt.<br />
«Kvas» er navnet på et surt og svakt øl, og spytt ble i tidligere tider ofte anvendt<br />
under ølbrygging. Kvaser var så klok at han kunne svare på alle spørsmål.<br />
Loke. Opprinnelig en jotun, men har i ung alder blandet blod med Odin og er derfor<br />
tatt opp i æsenes flokk. Han er en spøkefugl og en ugangskråke. Loke er gift med
Norrønt og moderne norsk 67<br />
Sigyn og er far til Narve og Vale. Med trollkjerringa Angerboda er han også far til<br />
Fenrisulven, Midtgardsormen og Hel – og med hingsten Svadilfare ble han mor (!)<br />
til hesten Slepiner.<br />
Mime. Jotun, men likevel Odins venn og rådgiver. Eier av en brønn (ved en av Yggdrasils<br />
røtter) hvor man får visdom hvis man drikker av vannet. For å få lov til å<br />
smake, måtte Odin ofre sitt ene øye.<br />
Nordre. Da Odin og brødrene hans skapte verden, satte de fire dverger til å bære<br />
himmel-vingen: Nordre, Østre, Søndre og Vestre.<br />
Odin. Han er sønn av Bor og Bestla. Sammen med brødrene sine (Vilje og Ve) har<br />
han skapt den verden vi kjenner. Han er den fremste blant æsene: krigsgud, vismann<br />
og trolldoms-kyndig. Han er selve gudekongen. Han er gift med Frigg, og med<br />
henne har han sønnen Balder. Men Odin har også kjent andre kvinner, og han har<br />
mange barn. Onsdag er dagen hans (Odins dag). Hesten hans heter Slepiner. Den<br />
har åtte ben. Han har to ravner (Hugin og Munin) og to tamme ulver (Gere og<br />
Freke). Spydet hans heter Gugne og treffer alt han kaster mot. Fra ringen hans<br />
Draupne, drypper det hver niende natt åtte like praktfulle ringer.<br />
Rind. Russisk prinsesse. Med henne fikk Odin sønnen Våle.<br />
Siv. En av åsynjene. Før hun giftet seg med Tor, fikk hun sønnen Ull. Med tordenguden<br />
har hun sønnen Mode og datteren Trud. Stedet de bor heter Trudvang. Siv er<br />
nesten like vakker som Frøya. Hun har hår av gull.<br />
Tanngnjost og Tanngrisne. Tors bukker. De drar tordenguden og kjerra hans over<br />
himmelen. Bukkene kan slaktes om kvelden, og likevel være levende om morgenen,<br />
bare man ikke knekker et eneste ben når man spiser dem og legger alle rester i bukkeskinnet<br />
når måltidet er endt.<br />
Utgard-Loke. En av de mektigste jotnene. En mester i trolldom og i å fordreie<br />
synet til folk, slik at de ser det som ikke finnes og slett ikke ser det som er like for<br />
nesen på dem.<br />
Volve. Navnet betyr «stavbærerske». Staven hennes er et symbol på overnaturlige<br />
krefter. Hun er en sannsigerske. I trance kan hun komme i kontakt med åndeverdenen.<br />
Ymer. Det første levende urvesen. En kjempediger jotun. Odin og brødrene hans<br />
drepte kjempen – og skapte vår verden av liket hans. Kjøttet ble til selve jorden,<br />
blodet ble til hav, og sjøer, tennene og skjelettet hans ble til fjell, klipper og stener,<br />
den tomme hodeskallen ble til himmelhvelvingen.<br />
Æsen Tor. Æser er den seirende gudeslekten i vår gamle gudelære. En mannlig gud<br />
kalles «Ås», en kvinnlig «Åsynje». Odin er den fremste av æsene. Tor er alltid i kamp<br />
med jotnene. Han kjører i en vogn, og når den ruller er det torden, dvs. Tor-dønn.<br />
Tors rike heter Trudvanger. Han eier tre kostelige ting: hammeren Mjollne. Han kan<br />
gjøre den så liten eller stor han vil. Han kan kaste den i luften. Den rammer alltid, og<br />
kommer alltid tilbake av seg selv. Videre har han jernhansker og styrkebelte.<br />
Østre. En av fire dverger som bærer himmelhvelvingen. Han står i øst.<br />
Åe. Gift med Edda, som var en av de tre kvinnene i Midgard, som Heimdall fikk<br />
barn med da han vandret omkring forkledd som Rig.<br />
C, P, Q, W og X – på disse forbokstavene fins det ikke guder.<br />
Tor Åge Bringsværd: Fra Hvem er hvem i vår gamle gudelære? Gyldendal, 1995.
68 <strong>Panorama</strong><br />
Enkelte setninger er direkte hentet fra boka, mens andre er omskrevet. Noen få setninger<br />
er lagt til.<br />
■■■■■■ OPPGAVER:<br />
1 Nærles alfabetet.<br />
a Er noe av informasjonen i alfabetet kjent fra før – i så fall hva?<br />
b Pek på 3 ting som du synes er merkelig, usannsynlig, flott, morsomt og lærerikt.<br />
c Fordyp deg i 2–5 av gudene som er nevnt over. Finn kilder, og skriv ned stikkord<br />
til hver av dem.
Språklig endring – fra<br />
urnordisk til norrønt<br />
Vi kan kjenne igjen mange ord i det norrøne språket, men samtidig er det<br />
mye vi ikke forstår. Også for 1000 år siden var det mange fellestrekk mellom<br />
de nordiske språkene. Det norrøne språket representerer et svært viktig<br />
stadium i utviklingen av språket i Norge. Ved å kjenne det norrøne språket<br />
forstår vi også mer av moderne norsk. Og ved å kjenne bakgrunnen til det<br />
norrøne språket forstår vi dessuten mer av det norrøne språket – samtidig<br />
som slik kunnskap også gjør at vi forstår mer av moderne norsk. I dette<br />
kapitlet skal vi se litt på den språkhistoriske bakgrunnen for norrønt språk.<br />
Norsk skriftspråk<br />
er 2000 år gammelt<br />
En av de eldste skriftlige tekstene vi kjenner til, er skrevet med det vi kaller<br />
eldre runer, og ser slik ut.<br />
Norrønt og moderne norsk 69
70 <strong>Panorama</strong><br />
Kårstad-innskriften<br />
I<br />
Dersom vi overfører denne teksten til det latinske alfabetet, vil den se slik<br />
ut:<br />
ek aljamarkiR<br />
Oversatt til moderne norsk står det:<br />
«Jeg (som er) fra fremmed (eller: annet) land …»<br />
Denne innskriften er kalt Kårstad-innskriften. Det er fordi den er funnet ved<br />
Kårstad i Nordfjord. Innskriften er hogd inn i stein en gang mellom år 300 og<br />
400 e.Kr. Dette er den eldste runeinnskriften som er risset i stein i Norge, og<br />
teksten er dermed det første kjente eksemplet vi har på eldre norsk språk.<br />
Indoeuropeisk, germansk,<br />
nordisk og norrønt språk<br />
Kårstadinnskriften er blitt til i den språkhistoriske perioden vi kaller urnordisk<br />
tid, det vil si tiden fra 200 til 700 e.Kr. Selv om dette er en av de eldste<br />
innskriftene vi kjenner til i Norge, betyr ikke det at ikke bodde folk her før.<br />
Hva kan grunnen være til at det ikke finnes eldre innskrifter i Norge enn fra<br />
300–400-talet e.Kr.?<br />
Så lenge det har bodd mennesker i Norge, har det eksistert talespråk her,<br />
og det har det nå gjort i ca. 10 000 år. De første menneskene kom til Norge<br />
etter den siste istiden, som sluttet rundt 8000 år f.Kr. Menneskene fulgte<br />
etter isen etter hvert som den trakk seg tilbake. Skriftspråk har det derimot<br />
bare eksistert de siste knapt 2000 årene, og bare fra 1100–1200-tallet kan vi<br />
snakke om at skriftspråket har hatt noe særlig omfang.
Hvilket språk folk snakket i Norge de første 5000 årene det bodde mennesker<br />
her, vet vi ikke, men fra ca. 3000–2000 år f.Kr. har det vært talt indoeuropeisk<br />
i området. Talespråket i Norge var fra ca. 500 år f.Kr. urgermansk,<br />
som var et språk de snakket i store deler av Nord- og Vest-Europa. Noe etter<br />
Kristi fødsel ble de nordlige talemålene innenfor det urgermanske språkområdet<br />
skilt fra de germanske talemålene i sør og vest, slik at vi rundt 200<br />
e.Kr. har fått et urnordisk talemål som var felles for hele Skandinavia. Det<br />
urnordiske målet ble talt i Skandinavia fram til ca. 700 e.Kr.<br />
Oversikt over indoeuropeiske språk<br />
INDOARISK<br />
indisk<br />
gammelindisk<br />
sanskrit (utdødd)<br />
nyindiske språk<br />
hindi<br />
urdu<br />
romani (sigøynerspråk)<br />
iransk<br />
gammeliransk<br />
avestisk (utdødd)<br />
nyiranske språk<br />
nypersisk<br />
kurdisk<br />
ARMENSK<br />
GRESK<br />
ALBANSK<br />
ITALIENSK<br />
latin (utdødd)<br />
romanske språk<br />
italiensk<br />
sardisk<br />
spansk<br />
portugisisk<br />
katalansk<br />
fransk<br />
provençalsk<br />
retoromansk<br />
rumensk<br />
SLAVISK<br />
bulgarsk<br />
makedonsk<br />
serbokroatisk<br />
slovensk<br />
russisk<br />
ukrainsk<br />
hviterussisk<br />
polsk<br />
sorbisk<br />
tsjekkisk<br />
slovakisk<br />
BALTISK<br />
litauisk<br />
lettisk<br />
GERMANSK<br />
nordgermansk<br />
islandsk<br />
færøysk<br />
norsk<br />
dansk<br />
svensk<br />
østgermansk<br />
gotisk (utdødd)<br />
vestgermansk<br />
tysk<br />
nederlandsk<br />
afrikaans<br />
engelsk<br />
frisisk<br />
KELTISK<br />
irsk<br />
gælisk<br />
walisisk<br />
bretonsk<br />
Fra den urnordiske perioden har vi flere innskrifter på urnordisk språk.<br />
Noen av dem er svært flotte, som for eksempel Kårstad-innskriften, som<br />
ble hogd inn i den loddrette bergveggen. Den mest berømte innskriften på<br />
urnordisk er Gullhorn-innskriften på to gullhorn fra 400-tallet som ble funnet<br />
i Sønderjylland. Teksten er slik:<br />
Norrønt og moderne norsk 71<br />
Indoeuropeiske språk<br />
er navnet på en stor<br />
språkfamilie som<br />
omfatter de fleste<br />
språkene i Vest- og<br />
Øst-Europa, Iran,<br />
Pakistan og India. Disse<br />
språkene har så mange<br />
språklige fellestrekk at<br />
de tilhører den samme<br />
språkfamilien.<br />
Germanske språk<br />
er navnet på de<br />
fleste språkene i de<br />
nordvestlige delene<br />
av Europa, som tysk,<br />
nederlandsk, engelsk og<br />
norsk. Disse språkene<br />
har svært mange felles<br />
språklige trekk. Rundt<br />
Kristi fødsel var de<br />
germanske språkene så<br />
like at vi snakker om et<br />
felles urgermansk språk.<br />
Norsk, svensk og dansk<br />
er for dialekter å regne<br />
sammenliknet med<br />
andre språk. Grunnen<br />
til det er at de har<br />
svært mange språklige<br />
fellestrekk. Se kapitlet<br />
«De nordiske språkene».<br />
I perioden 200 til 700<br />
e.Kr. var de nordiske<br />
språkene så like at vi<br />
snakker om et felles<br />
urnordisk språk.<br />
Gullhorninnskriften<br />
Motiv fra Gullhornene
72 <strong>Panorama</strong><br />
Runepinne fra<br />
Bryggen i Bergen<br />
Med latinske bokstaver blir teksten på Gullhornene slik:<br />
ek HlewagastiR holtijaR horna tawido<br />
På moderne norsk betyr det: «Jeg, Legjest, skogsbuen (det vil si han som<br />
bor i skogen), gjorde hornet».<br />
I perioden 700–900 e.Kr. ble talemålene innenfor det urnordiske området<br />
skilt fra hverandre, slik at vi fikk de tre språkene gammelnorsk, gammeldansk<br />
og gammelsvensk.<br />
Fra omkring 870 bosatte nordmennene seg på Island, og tidligere også på<br />
Færøyene, og de hadde da det gammelnorske språket med seg. Etter hvert<br />
utviklet språket på Island seg litt annerledes enn talemålet i Norge, så derfor<br />
kaller vi talemålet på Island fra ca. år 1000 for gammelislandsk og ikke<br />
gammelnorsk.<br />
Fordi gammelnorsk og gammelislandsk var svært like, blir de to målene<br />
ofte behandlet under ett som norrønt mål. Det gjør vi også her.<br />
Det gammelnorske, det gammelsvenske, det gammeldanske og det<br />
gammelislandske talemålet holdt seg nokså godt fram til Svartedauden,<br />
som herjet i Skandinavia vinteren 1349–50. Det gammelnorske språket ble<br />
dermed talt i Norge fra ca. 900 til rundt 1350, altså i nesten 500 år. Fra omtrent<br />
1350 gikk det gradvis tilbake med det norrøne språket i Norge. Ut på<br />
1500- og 1600-tallet var det mer eller mindre gått ut av bruk. Talespråket<br />
hadde utviklet seg i retning av de dialektene vi kjenner i dag, og det norrøne<br />
skriftspråket ble erstattet av dansk.<br />
Runetegnene<br />
På runepinnen fra Bryggen i Bergen som er avbildet ovenfor står det, oversatt<br />
til latinske bokstaver med normalisert norrøn form:<br />
Ingibjo˛rg o˛rg rg uni mér þá ek var i Stafangri.<br />
Denne teksten betyr i moderne norsk skrift «Ingebjørg elsket meg da jeg var<br />
i Stavanger».<br />
Runene har bakgrunnen sin i det latinske og det greske alfabetet. De har fått<br />
sin spesielle form fordi de skulle være lette å hogge eller skjære i hardt materiale,<br />
og derfor er de bygd opp av rette streker som er satt sammen til forskjellige<br />
bokstavtegn. Stein og tre var det viktigste materialet en brukte til å skrive på.<br />
De eldste runeinnskriftene finner vi på store, frittstående steiner. I<br />
Norge har mange av dem form som bautasteiner, og en av de mest kjente<br />
er Tunesteinen. I Norge er runeinnskriftene ofte grovt tilhogd, mens de i<br />
Sverige og Danmark kan være fint forseggjort og utsmykket med ornamenter<br />
av ulikt slag. Se bildet av den vakre Jellingesteinen fra Jylland nedenfor.
Eldre runer<br />
Vi kjenner to utgaver av runene, den såkalte eldre og yngre runerekka. Den<br />
eldre runerekka ble brukt fra 200-tallet og fram på 700-tallet, da den ble avløst<br />
av den yngre runerekka. Den eldre runerekka, som teksten vår er<br />
skrevet med, hadde 24 tegn og ble kalt fuþark þark ark etter de første tegnene i<br />
alfabetet. Alfabetet så slik ut:<br />
Yngre runer<br />
Den eldre runerekka ble etter hvert endret og redusert slik at rundt år 750<br />
står vi igjen med 16 runetegn, det vi kaller den yngre runerekka. Den yngre<br />
runerekka hadde disse tegnene:<br />
Norrønt og moderne norsk 73<br />
Jellingesteinen.<br />
Innskriften er fra<br />
800-tallet. Teksten<br />
på steinen forteller<br />
hvordan Danmark ble<br />
kristnet.<br />
Den eldre<br />
runerekka.<br />
Den yngre runerekka
74 <strong>Panorama</strong><br />
I<br />
Runene ble brukt i de nordiske landene fra 200-tallet til langt inn i<br />
middelalderen.<br />
Skriv navnet ditt med runetegn.<br />
Det har vært mange myter knyttet til runetegnene, blant annet at de skal ha<br />
overnaturlige krefter. I dag finner vi slike tanker i en del av death<br />
metal-kulturen og satanismen.<br />
Fra urnordisk til norrønt –<br />
synkopetiden<br />
hrôþuwalðuR rhôAltR (H)róaldr Roald<br />
Ovenfor ser du hvordan navnet Roald har utviklet seg gjennom nesten<br />
2000 år. I urnordisk var formen hrôþuwalðuR. Så ble den endret til rhôAltR.<br />
I norrønt var formen (H)róaldr, og i dag kjenner vi navnet som Roald. Vi<br />
ser at i den urnordiske tiden har det skjedd store endringer med navnet.<br />
Den norrøne formen likner nokså mye på den moderne formen Roald. De<br />
største endringene må ha skjedd mellom år 500 og 700.<br />
Den urnordiske tiden varer fram til rundt år 700, men i de to siste århundrene<br />
av denne språkhistoriske perioden skjer det store språklige omskiftet<br />
som endrer hele det urnordiske språket. I perioden 500–700 e.Kr. virker det<br />
en rekke språklige fenomener som gjør sitt til at det urnordiske språket blir<br />
radikalt omformet til gammelnorsk eller norrønt språk.<br />
Hva som er grunnen til at det skjer så store språklige endringer på<br />
denne tiden, vet vi ikke noe sikkert om, men det har kanskje sammenheng<br />
med folkevandringstiden (ca. 400–600). Etter at Romerriket hadde gått til<br />
grunne, ble det politisk uro i Europa, og mange folkeslag var derfor på<br />
flyttefot i denne perioden. Av den grunn fikk mange land nye innbyggere,<br />
altså innvandrere, og det ble ellers også økt kulturell og språklig påvirkning<br />
mellom de forskjellige folkegruppene.<br />
Det er neppe i noen annen språkhistorisk periode at det norske språket<br />
er blitt så forandret som i synkopetiden. De viktigste språklige endringene<br />
som skjer, er det vi kaller omlyd, bryting og synkope. Vi skal se på dem<br />
nedenfor.<br />
Omlyd<br />
Omlyd har vi når vokalen i endestavelsen i et ord påvirker vokalen i hovedstavelsen.<br />
Hovedstavelsen er den første stavelsen i ordet. Når dette skjer, får<br />
vi en ny vokal i hovedstavelsen som likner vokalen i endestavelsen. Etter at<br />
endevokalen har ført til endring av vokalen i hovedstavelsen, faller
endevokalen ofte bort. Ofte er det derfor slik at det bare er den nye vokalen<br />
i hovedstavelsen som står igjen. Det er tre typer omlyd som er virksomme i<br />
denne perioden: a-omlyden, i-omlyden og u-omlyden.<br />
a-omlyd<br />
Dessuten virket a-omlyden i den urnordiske tiden. Den har for eksempel<br />
vært virksom ved at urnordisk hurna blir til horn (horn på dyr, drikkehorn).<br />
hurna horn<br />
Da er det en a i den siste stavelsen i ordet som påvirker i og u i den trykksterke<br />
stavelsen slik at disse nærmer seg a-en i uttale.<br />
I dag kan vi fremdeles finne eksempler både i dialektene og i skriftspråkene<br />
på hvordan omlydene har virket. Ofte er det slik at vi finner former<br />
med omlyd i vestnorske dialekter og i det nynorske skriftspråket, mens disse<br />
formene mangler i de østnorske dialektene og i bokmål. Se eksemplene i<br />
oversikten nedenfor:<br />
<br />
vott vante<br />
song sang<br />
bod bud<br />
golv gulv<br />
born barn<br />
i-omlyd<br />
Et eksempel på i-omlyd har vi i ordet gjest. Ordet gjest hadde formen gestr i<br />
norrønt og gastiR i urnordisk. I gastiR har i-en i endestavelsen påvirket a-en<br />
i hovedstavelsen til å bli en e:<br />
gastiR gestr<br />
I den norrøne ordformen gestr ser vi at i-en i den urnordiske ordformen<br />
gastiR har falt bort. Resultatet er at vi har fått en sammentrekning, synkope.<br />
Men før i-en falt bort, har den altså påvirket a-en i ordet gastiR slik den har<br />
blitt til en e.<br />
I-omlyd har vi altså dersom det i slutten av ordet stod en i, og denne ien<br />
påvirket vokalen i hovedstavelsen slik at denne får en uttale som likner<br />
i-lyden. Men det er ikke bare a som blir til e på grunn av i-omlyden, også<br />
mange andre vokaler endrer seg (for eksempel blir á til æ, ú til ý, o til æ)<br />
fordi det står eller har stått en i i stavelsen bak.<br />
I-omlyden har satt et sterkt preg på bøyningssystemet og ordlagingen i<br />
norsk. Det er ofte på grunn av i-omlyden at vokalen i hovedstavelsen endrer<br />
seg i visse bøyningsformer som<br />
Norrønt og moderne norsk 75
76 <strong>Panorama</strong><br />
flertall av noen substantiv bok bøker<br />
fot føtter<br />
far fedre<br />
hand hender<br />
presens av noen verb (i nynorsk) fare fer<br />
dra dreg<br />
infinitiv og presens av noen svake verb telle – teller – talte – talt<br />
velge – velger – valgte – valgt<br />
komparativ og superlativ av en del adjektiv lang – lengre – lengst<br />
stor – større – størst<br />
ung – yngre – yngst<br />
u-omlyd<br />
U-omlyd har vi når u-en i endestavelsen i det urnordiske ordet landu (som er<br />
flertall av land) virker på a-en i hovedstavelsen slik at denne blir til (uttalt å).<br />
landu Iond<br />
Når en u i endestavelsen påvirker en vokal i hovedstavelsen, slik at denne<br />
får en uttale som likner u-en, har vi altså med u-omlyd å gjøre.<br />
Bryting<br />
Et eksempel på bryting har vi når det gamle gudinnenavnet Nerthus blir<br />
Njorðr.<br />
Nerthus Nj˛orðr<br />
Ved bryting påvirker en a eller en u i endestavelsen i ordet en e i den trykksterke<br />
stavelsen slik at e-en blir til j + vokal. Både omlyden og brytingen<br />
kommer av at en vokal i hovedstavelsen i et ord blir påvirket av en vokal i<br />
endestavelsen. Brytingen er ikke gjennomført likt overalt i Norge:<br />
<br />
stela stjele/stele<br />
eg (norrønt ek) jeg<br />
mjøl mel/mjøl<br />
mjølk melk/mjølk<br />
Innenfor de germanske språkene er bryting gjennomført i de nordiske<br />
språkene, men for eksempel ikke i engelsk og tysk.<br />
<br />
hjelpe helfen help<br />
jord Erde earth<br />
jamn eben (even)<br />
bjørn Bär bear<br />
hjarte Herz heart
Synkope<br />
Perioden har fått navn etter ett av de språklige fenomenene som virket i<br />
denne perioden, nemlig synkopen, sammentrekningen. Synkope er et språklig<br />
fenomen som fører til at de fleste korte trykklette vokalene i et ord faller<br />
bort, slik at ordet får færre stavelser og dermed en enklere form. Du kjenner<br />
kanskje til fenomenet synkope fra musikken. I jazzen og popmusikken, men<br />
også i den klassiske musikken, er det ofte at en taktdel blir borte for å få<br />
fram en spesiell rytmisk melodi.<br />
Et eksempel på synkope har vi sett på ovenfor når mannsnavnet Roald,<br />
som i urnordisk hadde formen hrôþuwalðuR, blir til rhôAltR. Seinere, i<br />
norrøn tid, får navnet formen (H)róaldr. Her faller etter tur de fleste trykklette<br />
vokalene bort.<br />
Omlydene og brytingen og synkopen gjør at det urnordiske språket<br />
forandrer seg fullstendig, slik at når vi har kommet fram til rundt år 800, er<br />
det urnordiske språket i all hovedsak erstattet med det norrøne språket. Når<br />
vi kjenner til den språklige utviklingen som skjer fra urnordisk til norrønt,<br />
er det lettere å skjønne hvorfor det norske språket ser ut som det gjør i dag.<br />
Dessuten kan vi bedre forstå likheter og forskjeller mellom germanske språk<br />
som norsk, tysk og engelsk.<br />
Tøm teksten for innhold<br />
1 Hvorfor er Kårstad-innskriften så viktig i norsk språkhistorie?<br />
2 Hva kan grunnen være til at Gullhorn-innskriften er så mye omtalt?<br />
3 Hva er Tunesteinen kjent for?<br />
4 Jellingesteinen er den mest kjente danske runesteinen.<br />
Hvorfor er den det?<br />
5 Hva er forskjellen på den eldre og den yngre runerekka?<br />
7 Forklar hva vi mener med synkope. Gi eksempler.<br />
8 Hvordan vil du gjøre greie for omlyd? Gi eksempler.<br />
9 Hvorfor er bryting en viktig lydendring?<br />
Tenk deg om<br />
1 Gjør greie for forskjellen på synkope og omlyd.<br />
2 Hva er forskjellen på omlyd og bryting?<br />
3 Hvorfor heter det vante på Østlandet og vott på Vestlandet?<br />
4 Hva er forskjellen på a-omlyd og u-omlyd? Gi eksempler.<br />
Ditt og datt<br />
1 Hvorfor er det norrøne språket på mange måter så ulikt urnordisk?<br />
2 Hvorfor heter det bjørn på norsk, men Bär på tysk og bear på engelsk?<br />
3 Hvordan vil du forklare forskjellen på de to pronomenformene eg og jeg?<br />
4 Skriv navnet til kameraten din med runetegn.<br />
5 Skriv ditt eget navn med både eldre og yngre runer.<br />
Hva er forskjellen på de to navneformene du da får?<br />
Norrønt og moderne norsk 77<br />
a<br />
b<br />
c d<br />
e
10<br />
De nordiske<br />
språkene<br />
Norsk, svensk og dansk<br />
Svensk og dansk ordforråd se <strong>Panorama</strong> side 276, 277 og 278.<br />
■■■■■■ FLERTALLSFORMER I NORSK, SVENSK OG DANSK<br />
norsk svensk dansk<br />
bilar/biler bilar bile<br />
gjester gäster gæste<br />
viser/viser visor viser<br />
■■■■■■ BESTEMTE FLERTALLSFORMER I NORSK, SVENSK OG DANSK<br />
norsk svensk dansk<br />
dei/de mange bilane/bilene de många bilarna de mange bile<br />
dei/de mange gjestene de många gästerna de mange gæste<br />
dei/de mange visene de många visorna de mange viser<br />
Sanne venner, falske venner og halvsanne venner<br />
i svensk, dansk og norsk<br />
Identifisering av «sanne venner», det vil si ord med delvis avvikende lydlig (fonologisk)<br />
og/eller skriftlig (ortografisk) form, men med samme innhold i nabospråket<br />
med tilsvarende ord i eget språk.<br />
Dansk Norsk Svensk<br />
bide bite<br />
kage kake<br />
klokkespill/klokkespel klockspel<br />
kjøpekraft köpkraft<br />
Kjennskap til «falske venner», det vil si ord med delvis avvikende lydlig (fonologisk)<br />
og/eller skriftlig (ortografisk) form, men som har forskjellig innhold i det andre<br />
språket.
Dansk Norsk Svensk<br />
grine (‘le’) grine (‘gråte’)<br />
drille (‘erte’) drilla (‘øve; bore’)<br />
De nordiske språkene 79<br />
Identifisering av «halvsanne/halvfalske venner», det vil si ord med identisk fonologisk<br />
og/eller ortografisk form og som har delvis avvikende innhold.<br />
Identifisering av passivt tilfang av ord i nabospråket som har helt forskjellig form fra<br />
tilsvarende ord i eget språk.<br />
Eksempel: svensk gilla = norsk like; dansk snavset = norsk skitten.<br />
Dansk og svensk tekst<br />
snål (‘rar’) snål (‘gjerrig’)<br />
rolig (‘stille’) rolig (‘morsom/morosam’)<br />
Dansk Norsk Svensk<br />
bjerg fjell<br />
vandfald foss<br />
landsby, grend by<br />
by stad<br />
Dansk Norsk Svensk<br />
snavset skitten<br />
like gilla<br />
Michael er 15 år og elev på en produktionsskole. Han har røget hash 2–3<br />
gange om ugen i et år og – indtil for nylig – hver dag i de sidste syv måneder.<br />
Michael fortæller: «Jeg begyndte at ryge, fordi det var cool overfor kammeraterne.<br />
Jeg kunne godt lide at sidde og være skæv. Men jeg blev også stresset<br />
af det. Hele tiden skulle jeg tænke på, hvordan jeg fik penge til hashen. Til<br />
sidst blev hele dagen brugt på at skaffe penge. Jeg og min ven skaffede dem<br />
ved indbrud. En dag for en måned siden havde jeg røget hash «på nol» (et<br />
skrab med stærkere koncentration, som man får ved at opløse hashen i vand).<br />
Pludselig blev alting grønt. Som om jeg så på verden gennem et stykke grønt<br />
glas. Jeg hørte en pivende høj hyletone og blev meget bange. Jeg har aldrig<br />
været så bange før, og jeg vil aldrig røre hash igen. Et par gange efter, at jeg<br />
er holdt op med at ryge hash, har jeg haft det på samme måde, men mindre<br />
stærkt. Det har været lige før, jeg skulle sove. Det gør mig bange. Tænk hvis<br />
man skulle få det sådan hele tiden.<br />
www.tabu.dk, PsykiatriFondens informationprojekt.
80 <strong>Panorama</strong><br />
Emma är klädd i en tunn och djupt urringad sommarklänning, hon vinglar<br />
fram på högklackade skor i den kyliga brittiska natten. Bara axlar möter de<br />
iskalla vindarna.– Nej, jag fryser inte det minsta, säger Emma. Hon är 14 år<br />
och en av miljoner nordeuropeiska barn och ungdomar som dricker sig berusade<br />
när det är fredagskväll. – Det är ju fest för fan, då måste man ju få släppa<br />
loss. Emma berättar att hon brukar ta ecstasy när hon ska ut och dansa. Partydrogen<br />
finns överallt på alla nattklubbar i Storbritannien och i ständigt nya<br />
varianter. Det är sällan Emma behöver betala. Det finns alltid någon äldre kille<br />
som vill bjuda henne på ett rus. Ingen vet exakt vilken effekt ecstasy har på<br />
hjärnan. Den som tagit drogen kan drabbas av överhettning som kan leda till<br />
inre blödningar och döden. Det finns till och med forskare som hävdar att<br />
Europas mentalsjukhus kommer att vara fyllda av före detta ecstasymissbrukare<br />
om 20 år. Om detta bryr sig inte Emma. Inte heller Lovisa bryr sig om<br />
faran med ecstasy. Hon är 16 år och tar ecstasy regelbundet. Lovisa är en söt<br />
och sprallig tjej som när hon sminkar och klär upp sig släpps in på de flesta<br />
ställen i Stockholms nattliv. Ecstasy finns överallt, berättar hon, och hon säger<br />
aldrig nej om någon bjuder.<br />
Aftonbladet 22. mars 2001.
Tekstsamlingen<br />
Tekstsamlingen 81<br />
Tekstene i tekstsamlingen er valgt ut fra ulike kriterier, men det er overordnet at de<br />
skal representere det tekstmangfoldet som omgir elevene. I tillegg skal tekstene fungere<br />
godt i forhold til krav læreplanen setter og sammen med lærestoff i boka.<br />
Forslag til tekster som kan gi leseglede<br />
Spenning/krim: Kim Småge: Renslighet er en dyd<br />
Atle Næss: En liten krimfortelling<br />
Engasjement: Oddmund Hagen: Det er enklast slik<br />
Johan Harstad: En nesten pinlig affære<br />
Humor pluss fantasi: Douglas Adams: Haikerens guide til Galaksen<br />
Gjenkjennelse: Anna Bache-Wiig: Lucky lips (jenter)<br />
Tore Renberg: Mannen som elsket Yngve<br />
Humor: Ragnar Aalbu: Fokus på ku<br />
Thor Soltvedt: Historien og Glenn Anton<br />
Arild Nyquist: Fatter’n elska rødvin<br />
Ragnar Hovland: Ein sykkel på havsens botn, Kveldssong for deg<br />
og meg<br />
Helene Uri: Det er ganske mange måter å be om potetgull på<br />
Inger Hagerup: Vepsen<br />
André Bjerke: Farao på ferie<br />
Gro Dahle: Det er ikke alltid<br />
Are Kalvø: Kvinnfolk<br />
Utrolig: Vandrehistorier: Derfor tror vi på løgnhistorier, Rotten i pizzaen<br />
Merkelig: Jan Erik Vold: A/D/E/P/S<br />
Øyvind Rimbereid: Solaris korrigert<br />
Ulike kriterier for utvalg<br />
Lars Saabye Christensen: Den misunnelige frisøren<br />
Dilemma: Kongedatteren og den gamle konen<br />
Fantasi og eventyr: Lille Rødhette, Tyrkiske Hodja-eventyr, Haren og skilpadden,<br />
Havfruen, Kobbepiken<br />
Oppsiktsvekkende: Marit Holm og Gard Steiro: En ecstasy-tablett kan gi hjerneskade<br />
(artikkel)<br />
Forbrytelse og Siren Sundland: Ein mann av få ord (artikkel)<br />
straff:<br />
Eigil i gutedagane (saga)<br />
1 Bredt utvalg av sjanger-eksempler<br />
Sakprosa: Mange artikkeltyper, to typer reportasje, flere kåserier<br />
Ulike noveller:<br />
– lange (Grytten: Prinsessa ... og Saabye Christensen: Den misunnelige …),<br />
– korte (Fosse: Øksa),<br />
– morsomme (Hovland: Ein sykkel),<br />
– alvorlige (Ambjørnsen: Gutten),<br />
– du-foteller (Oddmund Hagen: Det er enklast slik),<br />
– 1. personsforteller og 3. person, synsvinkelskifter (Øyehaug: Som insektets<br />
stikk, Næss: krimfortelling), menn og kvinner, bokmål og nynorsk
82 <strong>Panorama</strong><br />
Romanutdrag: science fiction, underholdning, ungdomsroman, voksenroman –<br />
kan gi lyst til å lese resten?<br />
Lyrikk: både frie vers og bundet form, gjenkjennelig og rart, nytt og litt gammelt<br />
Drama: ulike typer<br />
2 Det mye leste (eks. avissjangrer, underholdning) og det mindre leste (norrøn litteratur,<br />
myter).<br />
3 Vurdere verdier: eksempler er mange myter om det onde, vandrehistorier og<br />
eventyr der verdier og/eller moral er tydelig. Kan leses sammen med samtidslitteratur.<br />
4 Intertekstualitet: eksplisitt: 1. Rødhette, 2. Håvamål 3. Folkevise – og implisitt.<br />
5 Samme tema i flere tekster: Kjærlighet, vold, foreldre og barn, oppvekst osv. (se<br />
nedenfor). Temalesing kan kombineres med å vurdere verdier og fortellemåter og<br />
sammenlikne med eventyr, myter, norrøn litteratur. Mange forslag i oppgavene til<br />
tekstene.<br />
Tekster ordnet etter tema<br />
Kjønnsroller<br />
– Are Kalvø: Kvinnfolk<br />
– Ingrid Bjørnov: Slaget om sofaen<br />
– Kim Småge: Renslighet er en dyd<br />
– Olav og Kari (folkevise)<br />
– Åse Marie Nesse: Folkevise<br />
– Charles Perrault: Lille Rødhette<br />
– Kobbepiken (sagn)<br />
Forelskelse<br />
– Ragnar Hovland: Ein sykkel på<br />
havsens botn<br />
– Tore Renberg: Mannen som elsket<br />
Yngve<br />
– Rune Belsvik: Eg står her og skal slå<br />
opp<br />
– Gro Dahle: Pass deg for ulven<br />
– Olav og Kari (folkevise)<br />
– Ingvar Moe: Gud het Inger en<br />
sommer<br />
– Jan Erik Vold: Der min lengsel<br />
– Frode Grytten: Prinsessa av Burundi<br />
Venner/ungdom<br />
– Anna Bache-Wiig: «Lucky Lips»<br />
(fra Det aller fineste)<br />
– Tore Renberg: Mannen som elsket<br />
Yngve<br />
– Ragnar Hovland: Ein sykkel på<br />
havsens botn<br />
– Solfrid Sivertsen: Hårspray<br />
– Gunnhild Øyehaug: Som insektets<br />
stikk i muslingen<br />
– Eigilssoga<br />
– Heidi Marie Kriznik: Applaus<br />
Innenfor og utenfor (også<br />
mobbing: de fire siste)<br />
– Heidi Marie Kriznik: Applaus<br />
– Anna Bache-Wiig: «Lucky Lips»<br />
(fra Det aller fineste)<br />
– Oddmund Hagen: Det er enklast slik<br />
– Johan Harstad: En nesten pinlig<br />
affære<br />
– Lars Saabye Christensen: Den misunnelige<br />
frisøren<br />
– Frode Grytten: Prinsessa av Burundi<br />
Mellom mennesker<br />
– Lars Saabye Christensen: Den misunnelige<br />
frisøren<br />
– Ingvar Ambjørnsen: Gutten<br />
– Trude Marstein: Øyenbrynene hans<br />
vokser så vidt sammen<br />
– Oddmund Hagen: Det er enklast slik<br />
– Heidi Marie Kriznik: Applaus<br />
Foreldre og barn<br />
– Jon Fosse: Øksa<br />
– Heidi Marie Kriznik: Applaus<br />
– Rønnaug Kleiva: Kven sin kropp er<br />
dette?
– Solfrid Sivertsen: Hårspray<br />
– Kim Småge: Renslighet er en dyd<br />
– Eigilssoga<br />
– Siren Sundland: Ein mann av få ord<br />
Tid<br />
– Kolbein Falkeid: Nå<br />
– Rolf Jacobsen: Nå, Rulle rundt<br />
– Vagn Steen: Essay om tiden<br />
Myter om ondskapens<br />
opprinnelse/mening<br />
– Hvorfor er lidelsen til? (Sri Lanka)<br />
– Bibelen: Syndefallet<br />
– Panduras krukke (gresk)<br />
– Snorre: Sviket mot Balder<br />
– Den gylne tiden og hvordan den tok<br />
slutt (samisk)<br />
Det onde og det gode<br />
– Johan Harstad: En nesten pinlig affære<br />
– Oddmund Hagen: Det er enklast slik<br />
– Rolf Jacobsen: Rulle rundt<br />
– Eventyr: moralen/verdier?<br />
– Emanuel Levinas: Ansiktet<br />
Intertekstualitet<br />
Tekstsamlingen 83<br />
Verdier og fortellemåter<br />
Eksempler på episke tekster med<br />
ulike fortellemåter:<br />
– Erlend Loe: «Mesteren» (fra Naiv.<br />
Super)<br />
– Anna Bache-Wiig: Lucky Lips<br />
– Thor Soltvedt: Historien om Glenn<br />
Anton<br />
– Douglas Adams: Haikerens guide til<br />
galaksen<br />
– Dan Brown: Engler og demoner<br />
Spørsmålet om verdier i bet. «tekstens<br />
norm», (gjerne vs. personenes verdivurderinger)<br />
kan stilles til alle tekster.<br />
Mange av samtidstekstene kan sammenliknes<br />
med eldre tekster m.h.t. verdier og<br />
fortellemåter. For eksempel disse:<br />
– Eigilssoga<br />
– Olav og Kari<br />
– Den gylne tiden og hvordan den tok<br />
slutt (samisk)<br />
(Alle myter, fabler og eventyr i tekstsamlingen)<br />
Vold<br />
– Oddmund Hagen: Det er enklast slik<br />
– Johan Harstad: En nesten pinlig<br />
affære<br />
– Eigilssoga<br />
– Olav og Kari<br />
– Kim Småge: Renslighet er en dyd<br />
– Dan Brown: Engler og demoner<br />
I prinsippet har alle tekster spor av andre tekster. Eksempler på mer eksplisitte intertekstuelle<br />
referanser:<br />
1 Håvamål, Harald Sverdrup: Dør fisk, Johan Fredrik Grøgaard: Nyttårsdikt<br />
2 Rødhette, Charles Perrault: Lille Rødhette<br />
Gro Dahle: Pass deg for ulven<br />
«Pike spist av ulv» side 149 i <strong>Panorama</strong><br />
Flere tekster i kapitlet «Tekstene omkring oss» side xxx i ressurspermen<br />
Et utall tekster som mer og mindre skjult viser til Rødhette finnes på nettet, tegneserier,<br />
reklamer, som allusjoner nesten hvor som helst.<br />
3 I «Tekstene omkring oss» (ressursperm) er det flere tekster som kan koples på<br />
ulike måter: Rødhette, Madonna-motivet, fargen rød.
av Jostein Gaarder<br />
– ET STUDIEHEFTE<br />
APPELSINPIKEN<br />
Georg – en femten år gammel gutt – mottar en dag et brev fra<br />
faren sin.<br />
Brevet ble skrevet da Georg var fire år gammel, like før faren<br />
døde …
Appelsinpiken<br />
1 Oppvarmingsøvelse: skriving<br />
Appelsinpiken 85<br />
Har du hatt ideer, ord og formuleringer klart i hodet, men ikke fått dem ned på papiret?<br />
Har du vært helt blank – overhodet ikke ant hva du skal skrive om? Har lysten<br />
til å skrive uteblitt? Mangler tekstene dine gode argumenter, språklige bilder eller<br />
fantasi? I slike tilfeller og mange andre kan det være en hjelp å skrive seg varm.<br />
Skriveoppvarming fungerer som forberedelse til selve skriveprosessen. Du<br />
slipper å stirre på en sort skjerm eller et hvitt papir. Gjennom korte, lekinspirerte<br />
øvelser starter du tankeprosessen og kommer i gang med skrivingen.<br />
Begrepet oppvarming kjenner du fra flere sammenhenger. En håndballspiller for<br />
eksempel ville ikke spilt en kamp uten kasteøvelser først. En pianist ville neppe opptrådt<br />
med en Mozart-sonate uten fingerøvelser på forhånd. Både idrettsutøvere og<br />
musikere varmer opp for å unngå skader, for å prestere bedre og for å forberede seg<br />
til kamp eller konsert.<br />
Ofte fungerer øvelsene bare som oppvarming. Du blir «varm» og klar til å ta fatt<br />
på selve skriveoppgaven. Noen ganger får du ideer til hva du senere kan skrive om.<br />
Av og til blir oppvarmingstekstene så gode at hele eller deler av dem kan brukes i<br />
den teksten du egentlig skal skrive.<br />
Akkurat som det fins flere måter å varme opp til en kamp på eller uendelig mange<br />
fingerøvelser, kan du bruke mange teknikker for å skrive deg varm.<br />
a Skriv ned assosiasjonene du får til ord, som er hentet fra Appelsinpiken. Fri deg<br />
gjerne fra det som står i romanen. Velg fra ordene under:<br />
Hubble-teleskop, Appelsinpiken, barnevogn, blodprøve, Humleveien, trikk, brev,<br />
anorakk, musikkinstrument …<br />
2 Skriveoppgave: Å skrive seg «inn i romanen»<br />
Hvem er egentlig Georg? Fortell om han. (Utseende, stemme, alder, interesser, familieforhold<br />
…) Velg en eller flere synsvinkler:<br />
– Georgs beste venn forteller, vi kaller han Hugo.<br />
– Bestemoren forteller om barnebarnet<br />
– Moren forteller om sønnen sin<br />
– Naboen forteller om nabogutten Georg<br />
– Lillesøsteren forteller om storebroren Georg<br />
– Læreren forteller om eleven Georg<br />
3 Diskusjon: skriftlig-muntlig øvelse<br />
Vi summerer opp romanen muntlig i en klasseromsdiskusjon, før vi skriver på<br />
matpapir<br />
a En kaster muntlig ut en påstand om boka, en annen forsøker muntlig å argumentere<br />
for den. For mer aktivitet – reis dere gjerne opp, når dere har ordet!<br />
b Skriv deretter påstandene ned på matpapir (eller store ark) med en farge. Begrunnelsene<br />
skriver dere under med en annen farge.<br />
Forsøk deretter å evaluere argumentene. Er de holdbare, gode, kreative, sannsynlige<br />
– eller motsatt? Hvilke påstander er de viktigste – er det mulig å rangere<br />
dem? Hva gjør en påstand viktigere enn en annen?
86 <strong>Panorama</strong><br />
4 Tokolonnenotat: lese- og læringsstrategi<br />
Velg enten a eller b<br />
a Sammenlikn Georg og faren. Lag et skjema, som modellen under viser.<br />
Faren-stikkord som bare<br />
er typisk for denne<br />
figuren:<br />
Faren og Georg-stikkord<br />
som er typisk for begge<br />
figurene:<br />
b Lag et tokolonneskjema, som vist i læreboka på side 518. Skriv et nøkkelord fra<br />
romanen, forklar det og gi eksempel. Ta gjerne utgangspunkt i faren og Georg.<br />
5 Stillbilder i grupper – dramatisering<br />
Georg-stikkord som bare<br />
er typisk for denne<br />
figuren:<br />
lever ikke skriver brev er en høyst levende 15åring<br />
… … …<br />
a Lag stillbilder/tablåer fra teksten i grupper på cirka fem. Finn sentrale scener. Lag<br />
et stillbilde. Frys det.<br />
b Lag tittel til bildet<br />
c Lag en dialog til bildet<br />
d Lag undertekst til dialogen. Å lage undertekst betyr at en person sier en replikk,<br />
mens en annen sier replikkens undertekst. Underteksten er en tolkning av replikken.<br />
Et eksempel kan være: Replikk – har du klippet deg? Så fin du er! Undertekst<br />
– Han klipper seg hele tiden, men det er sjelden vellykket!<br />
e Vis stillbildet for klassen. Framfør gjerne dialog med undertekst.<br />
6 Synopsis – et skriftlig overblikk over hovedideen i teksten<br />
Når en planlegger å lage et manus for eksempel til en roman, en film eller en revy,<br />
velger mange å lage et utkast først. Utkastet kan kalles synopsis. En synopsis er altså<br />
en korttekst som gir et sammendrag av totalteksten. I sammendraget forsøker den<br />
som skriver, å gi et overblikk over hovedideen til teksten. En kan også formulere hva<br />
som er målet med den.<br />
Du har sikkert lest mange vaskesedler på bøker. Slike baksidtekster kan kalles<br />
bøkenes synopsis. De sammenfatter oftest kort innholdet i boka. Andre ganger røper<br />
vaskesedlene lite. De fungerer mer som en «teaser» – en appetittvekker. Noen teasere<br />
er veldig korte. Baksideteksten fungerer bare som et bittelite agn, som leseren skal<br />
bite sultent på. På boka Maskeblomstfamilien (2004) for eksempel av Lars Saabye<br />
Christensen er kun denne ene setningen å lese: Uvitenhet er drivhuset der de forferdeligste<br />
blomster gror.<br />
Vaskeseddelen til Jo Nesbøs krimbok Kakerlakkene (1998) er en mellomting<br />
mellom en synopsis og en teaser. Den oppsummerer tydelig store deler av bokas innhold,<br />
men den avslører ikke slutten. Noe informasjon holdes tilbake bevisst for å<br />
pirre leseappetitten:
Appelsinpiken 87<br />
Den norske ambassadøren i Thailand blir funnet myrdet på et horehus i Bangkok,<br />
og i Oslo legges en plan for hvordan en skandale skal unngås. Politimannen<br />
Harry Hole setter seg på flyet med fylleånde og B12-sprøyter. Snart<br />
vandrer han rundt i Bangkoks bakgater blant opiumshus, templer, turistreklame,<br />
barneprostituerte og go-go-barer. Harry Hole oppdager etter hvert at<br />
det dreier seg om mer enn mord: Det er noe som kravler og kryper bak veggene.<br />
Noe som ikke tåler dagens lys …<br />
Det kan være en god idé å skrive en synopsis til teksten din tidlig i skriveprosessen.<br />
Det vil være et redskap for å se om teksten din har et fokus, en rød tråd. Du kan også<br />
raskt få tilbakemelding på om du er på rett spor. Hvis du ikke er det, rekker du å endre<br />
kurs før det er for sent.<br />
a Lag synopsis til Appelsinpiken.<br />
b Sammenlikn synopsisen din med synopsisen bak på romanen. Om du ikke har<br />
boka for hånden, står synopsisen også under. Hva består forskjellene i?<br />
■■■■■■ SYNOPSIS FRA VASKESEDDELEN PÅ Appelsinpiken:<br />
Appelsinpiken av Jostein Gaarder (2003): «Faren min døde for elleve år siden. Da var<br />
jeg bare fire år gammel. Jeg trodde ikke jeg skulle høre noe mer fra ham, men nå<br />
skriver vi bok sammen …»<br />
Georg lever som femtenåringer flest – helt til den dagen han mottar et brev som<br />
faren skrev til ham like før han døde. I brevet forteller han om jakten på den gåtefulle<br />
Appelsinpiken, en mystisk skikkelse som dukker opp på de mest uventede steder.<br />
Selv har Georg skrevet en særoppgave om Hubbleteleskopet, og nå fletter han<br />
sine egne tanker om universet inn i farens brev. Slik samarbeider de to om å viske ut<br />
grensene mellom liv og død, fortid og nåtid.<br />
Appelsinpiken er en varm, virkelighetsnær og medrivende fortelling om å leve, å<br />
elske og å dø – en ny, tankevekkende roman som føyer seg inn i rekken av forfatterens<br />
prisbelønte bøker fra 1990-tallet: Kabalmysteriet, Sofies verden, Julemysteriet<br />
og I et speil, i en gåte.<br />
7 Forespeilinger/prediksjoner – kreativ skriving<br />
Å skrive er ensbetydende med å ta valg. Du velger hele tiden hvilken form og retning<br />
du skal gi teksten din videre. I en skjønnlitterær tekst er det selvsagt stor forskjell for<br />
leseren om helten dør, nesten dør eller faktisk lever i beste velgående. I en sakprosatekst<br />
er det for eksempel viktig å prøve ut hvilke argumenter som kan virke mest<br />
overbevisende på mottaker.<br />
Som forfatter er det fornuftig å reflektere over de «skrivemulighetene» en har.<br />
Det er ikke slik at første innfall behøver å være det beste! Refleksjoner rundt skrivevalg<br />
kan kalles forespeilinger eller prediksjoner. (To predict på engelsk betyr forutsi.<br />
Predikere på norsk betyr forutsi, anta om framtiden, spå) Forfatteren stopper opp i<br />
skrivingen, og stiller seg spørsmålet: Hva nå? Så forsøker han gjennom prediksjoner,<br />
forespeilinger, å forutsi hva som kan være mulige veier videre i skrivingen. Han filosoferer,<br />
stiller diagnoser og spørsmål, lanserer teorier og tenker høyt for deg selv. –<br />
Kan hovedpersonen min gifte seg eller ødelegger det spenningen? Bør jeg føre inn<br />
en fristerinne, slik at det blir et trekantdrama, eller er det for vanlig?<br />
Prediksjonene kan benyttes på to måter: De kan brukes i et tekstutkast for å finne<br />
ut hvordan den endelige teksten blir best mulig. Du skriver rett og slett ned ulike<br />
muligheter, og så velger du den beste. Men prediksjonene kan også skrives inn i
88 <strong>Panorama</strong><br />
teksten og være synlig for leseren, slik som for eksempel forfatteren Jostein Gaarder<br />
har gjort det i boka Appelsinpiken.<br />
I boka jakter hovedpersonen, Georg, på den mystiske appelsinpiken. Georg har<br />
mange teorier, som han gjør synlig for leseren. Under kan du studere noen av Gaarders<br />
måte å arbeide med prediksjoner på:<br />
Situasjonen i romanen: Georg forsøker å finne ut hvem Appelsinpiken er, og<br />
hvorfor hun kjøper så mange appelsiner.<br />
– Stille spørsmål og gruble over flere, mulige svar.<br />
«Hvem var den oversanselige Appelsinpiken? (…) Kanskje var Appelsinpiken<br />
virkelig alvorlig syk, og kan hende var det derfor noen hadde satt henne på en<br />
streng appelsinkur. Kanskje skulle hun i hele det neste halve året igjennom en<br />
ubehagelig medisinsk behandling i Amerika eller Sveits … Var hun en av oss?<br />
Eller kom hun fra en annen virkelighet. Kanskje fra en annen verden som hun<br />
måtte hjem til i et halvt års tid før hun kom tilbake hit og slo seg ned blant oss.»<br />
Situasjonen i romanen: Georg lurer på hva Appelsinpiken bruker tid på til vanlig.<br />
– Lage hypoteser<br />
«Appelsinpiken var simpelthen for god for denne verden.» Hun «reiste i all hemmelighet<br />
til Afrika for å smugle inn mat og medisiner til de aller fattigste på det<br />
store kontinentet…» Hun hadde investert alle sparepengene sine og chartret et<br />
helt herkulesfly»<br />
Situasjonen i romanen: Appelsinpiken vil ikke kjenne Georg.<br />
– Vurdere to muligheter opp mot hverandre<br />
«Og allikevel, Georg, det er bare to muligheter: Den ene muligheten var at hun<br />
lot som hun ikke kjente meg igjen. Den andre var mer foruroligende. Bare hør nå:<br />
Den stakkars jenta var ikke helt frisk, hun var ikke helt vel bevart som man sier.<br />
Hun hadde i alle fall alvorlige problemer med hukommelsen.»<br />
Situasjonen i romanen: Georg snakker med seg selv om Appelsinpiken.<br />
– Ha en dialog med seg selv<br />
«Hvordan er det med deg, Georg? Kan du: 1 Tyde hvorfor hun handler inn så<br />
mange appelsiner? 2 Fortelle meg hvorfor hun så meg dypt inn i øynene (…)3<br />
Svare på hvorfor hun studerte hver eneste appelsin hun kjøpte på Youngstorget<br />
(…) 4 Gjette den største av alle gåter, altså hvordan hun visste hva jeg het.»<br />
a Lag prediksjoner: «Faren min døde for elleve år siden». Det er 15-åringen Georg<br />
som skriver. Hvordan kan han bevare minne om faren? (Svaret i boka: De skriver<br />
bok sammen.) Lag andre mulige løsninger.<br />
b Hvem er Appelsinpiken i Jostein Gaarders bok? Lag flere prediksjoner. (Om du<br />
har lest boka, må du likevel skrive ned muligheter.) Ranger deretter prediksjonene<br />
dine etter hvilken du synes er den beste.<br />
c Lag prediksjoner til følgende utsagn: A Jeg er kvalm. Det er fordi … (Still spørsmål<br />
og gruble over svar) B Norge er ikke medlem av EU. Mener jeg at en årsak<br />
til det er … (Ha en dialog med deg selv) C Livet mitt som pensjonist. (Lag hypoteser)<br />
D Du er en skitt! (Velg fritt blant mulige prediksjoner).<br />
8 Les en anmeldelse av Appelsinpiken<br />
Finn en anmeldelse på nettet. Nærles den. Les gjerne om sjangeren anmeldelse i<br />
<strong>Panorama</strong> på side 236.
Appelsinpiken 89<br />
a Pek på 2–3 positive sider ved anmeldelsen<br />
b Evaluer anmeldelsen. Er du enig i det skribenten skriver? Inneholder anmeldelsen<br />
det en anmeldelse burde inneholde? Begrunn!<br />
9 Lag et bio-dikt om Jostein Gaarder<br />
Eksempel på bio-dikt om Henrik Ibsen:<br />
HENRIK<br />
født i Skien, apotekerlærling,<br />
sceneinstruktør og dramatiker<br />
som skrev<br />
Et dukkehjem, Vildanden og Peer Gynt<br />
som ble spilt over hele Europa<br />
som spilles fremdeles<br />
en inspirator for mange<br />
også for Jon Fosse<br />
IBSEN<br />
■■■■■■ OPPSKRIFT:<br />
Diktet skal begynne med forfatterens fornavn, skrevet med store bokstaver, og<br />
avsluttes med etternavnet, skrevet med store bokstaver. Du må gi biografisk informasjon<br />
og ha med minst ett lyrisk virkemiddel, for eksempel gjentakelse.<br />
10 Spill – lag et spill selv, kalt Add one out<br />
Du skal selv lage et spill i grupper på ca. fire. (Spillet minner om tv-programmet<br />
«Nytt på nytt».)<br />
■■■■■■ OPPSKRIFT:<br />
– Du skal lage fire rubrikker, der tre av stikkordene passer sammen, ett passer ikke.<br />
Du må kunne begrunne hvorfor stikkordene hører sammen, og det siste ikke<br />
passer inn.<br />
– Lag flere spillerader med fasit. (8?)<br />
– Fasiten må være på eget ark og ha god forklaring.<br />
– Spillet bør helst lages på pc.<br />
– Forsøk å lage spillerader med ulik vanskelighetsgrad. Radene kan omhandle<br />
«alt»: personer, steder, følelser, virkemidler, interesser, historie, forfatterinformasjon,<br />
begivenheter, symboler …<br />
– Spillet kan spilles i grupper. Da bytter en gruppe sitt spill med en annen gruppe.<br />
Spillet kan også spilles i hel klasse. Noen leder spillet, noen danner lag, som spiller,<br />
noen er dommere, og noen er publikum. Både rett svar (1 poeng) og gode<br />
resonnement (2 poeng) gir poeng. Spillet kan selvsagt også lages på nett, for eks.<br />
i Fronter.
90 <strong>Panorama</strong><br />
■■■■■■ UNDER KAN DU STUDERE ET PAR EKSEMPEL:<br />
a 1 Elisenbergveien 2 Domkirken 3 Slottsparken 4 Grønland<br />
Forklaring: 4 passer ikke. 1–3 er alle steder der faren fulgte etter moren på trikken.<br />
På Grønland var hun ikke, hun bodde og oppholdt seg nær Frogner/Solli og<br />
byen.<br />
b 1 Jostein Gaarder 2 Olaf Bull 3 Brødrene Grimm 4 Faren<br />
En forklaring: Alle er forfattere, men 1 passer ikke, fordi Gaarder har skrevet<br />
boka, men er ikke nevnt i den. 2–4 har alle skrevet tekster, og skribentene/forfatteren<br />
nevnes i boka.<br />
En annen forklaring: 4 passer ikke. Alle er forfattere, men den siste er ikke kjent.<br />
En tredje forklaring: 3 passer ikke. Alle er «enkeltstående» skribenter, men brødrene<br />
Grimm er to. Dessuten er de tyske, ikke norske som de resterende.<br />
Tekstene omkring oss
Tekstene omkring oss<br />
Vi lever i en tekstkultur. Daglig møter vi et mangfold av ulike tekster og<br />
medier som vi er nødt til å forholde oss til. I 80 prosent av yrkene i Norge i<br />
dag er en vesentlig del av jobben å lese; bruksanvisninger, forklaringer, brev,<br />
regler, retningslinjer og planer. Men lesing er mer en lesing av skrift. Å tolke<br />
symboler, bilder, film, lydkulisser og nettsider kan også kalles lesing.<br />
Tekst og www<br />
Ordet tekst kommer fra det latinske ordet textus og betyr vev eller sammenføyning.<br />
Tradisjonelt har ordet tekst blitt brukt om skrevne eller trykte<br />
ord, men en tekst kan også være muntlig eller sammensatt. En sammensatt<br />
tekst inneholder minst to ulike uttrykksformer, for eksempel bilde og skrift.<br />
Tegneserier, film og hjemmesider er sammensatte tekster. Med Internett<br />
og www er vi de siste tiårene blitt mer og mer oppmerksomme på hvordan<br />
språk og tekster henger sammen i en «World Wide Web».<br />
I vår tid er tilgangen til tekster og koplingsmulighetene mellom dem<br />
enorme. Mest tydelig ser vi det på nettet, der tekster er koplet sammen med<br />
hverandre gjennom lenker. Leser du om en film du vil se på kino, finnes det<br />
gjerne linker til anmeldelser i aviser, og til mer stoff om regissører, skuespillere<br />
osv. Følger du en lenke, kommer du til nye tekster, som er lenket<br />
sammen med andre igjen. Men også på gaten, på bussen, foran TV, og overalt<br />
ellers er det tekster som viser til andre tekster, både kjente og ukjente.<br />
Det er både gamle og nye tekster omkring oss, og ofte kan det gamle og det<br />
nye være vevd i hverandre. For eksempel kan bibelord dukke opp i en<br />
reklame, eller et eventyrmotiv brukes i en film eller en roman.<br />
Intertekstualitet<br />
Inter betyr mellom, og intertekstualitet er et begrep for alle mulige forbindelser<br />
mellom tekster. Noen ganger er sammenhengen mellom forskjellige<br />
tekster tydelig. Andre ganger er sammenhengene mindre tydelige, eller de<br />
ligger godt skjult. Og noen sammenhenger lager vi selv inni hodet mens vi<br />
leser, fordi vi gjerne forbinder det ukjente vi møter med noe som er kjent.<br />
Når noe kalles en «askepotthistorie», forstår vi at det er noe ved historien<br />
som likner eventyret om Askepott. Når det står i en reklame at vi må kjøpe<br />
nye vinterdekk for ikke å bli «en Bambi på isen», forstår vi teksten på en<br />
bestemt måte, dersom vi vet hvem Bambi er. Tekstene er en del av samfunnet,<br />
og vi blir en del av samfunnet gjennom tekstene vi møter.<br />
Det er ikke mulig å kartlegge alle sporene i en tekst. Som en smakebit på<br />
hva som finnes av tekster og koplinger, har vi samlet et knippe tekster som<br />
viser til hverandre på ulike måter. Ikke alle tekstene er like lette å kople, så<br />
bruk fantasien når du skal finne sammenhengene.<br />
6 BASIS<br />
Tekstene omkring oss 91
92 <strong>Panorama</strong><br />
Rødhette<br />
Gianni Rodari<br />
Historie på ville veier …<br />
– Det var en gang en liten jente, som het Gulhette …<br />
– Nei, Rødhette!<br />
– Sånn var det – Rødhette! En dag sa moren til henne:<br />
Hør her, Grønnhette …<br />
– Nei, ikke det – Rødhette!<br />
– Ja vel da – Rødhette, gå til tante Elvira med dennne skålen med<br />
poteter …<br />
– Galt! Gå til bestemor med disse kakene!<br />
– Fint! Og jenta gikk gjennom skogen,<br />
og der møtte hun en sjiraff …<br />
– For noe tull! Hun møtte ulven, vet du vel, og ikke noen sjiraff !<br />
– Og ulven spurte: Hvor mye er seks ganger åtte?<br />
– Det stemmer jo heller ikke. Ulven spurte:<br />
Hvor skal du hen, Rødhette?<br />
– Det har du jammen rett i, og da svarte lille Svarthette …<br />
– Jenta heter Rødhette. Rød, rød!<br />
– Riktig! Og hun svarte: Jeg går til butikken for å kjøpe<br />
tomatketchup.<br />
– Bare tull! Hun sa: Jeg går til den syke bestemoren min,<br />
men så har jeg kommet litt bort fra veien.<br />
– Sånn var det ja! Og da sa hesten …<br />
– Hvilken hest? Det var jo en ulv.<br />
– Naturligvis. Og ulven sa: Ta trikk nummer 65, gå av på<br />
Rådhusplassen og ta veien til høyre. Der vil du komme til<br />
tre trappetrinn og fi nne en femkroning. Ikke bry deg om<br />
trappetrinnene, men ta opp mynten og kjøp deg en tyggegummi<br />
for den!<br />
– Bestefar, du kan ikke fortelle eventyr, du blander sammen<br />
alt mulig. Men en tyggegummi kan jeg gjerne få kjøpe likevel.<br />
– Javisst. Her har du penger!<br />
Og bestefar kunne fortsette å fordype seg i avisen sin.<br />
7 BASIS<br />
Fra Halle/Janosch: Bilder und Geschichten für Kinder<br />
oversatt av Kåre Kverndokken<br />
W. Tomlinson, ca 1880<br />
Fam Ekman: Omslag
Gro Dahle<br />
Pass deg for ulven (utdrag)<br />
Den dagen lille Pip skulle ut i verden, sa moren til henne: – Nå må du se rett<br />
fram og ikke til noen av sidene. Du må plassere føttene dine pent ned på<br />
fortauet og passe på at du ikke velter.<br />
– Jada, Mamma, sa lille Pip og tok på seg den røde jakken med de store<br />
knappene og den lille, røde luen. Så tok hun skoene på. Først den nette sorte<br />
høyreskoen og så den nette sorte venstreskoen. Dermed var hun klar til å<br />
kysse sin mor farvel.<br />
– Og så må du passe deg for de store, kjekke guttene som kjører for fort<br />
med bil. Og du må passe deg for de store, glorete jentene som skal lure deg<br />
med på all verdens. Og ikke minst må du passe deg for de store mennene<br />
med lang frakk.<br />
– Jada, sa lille Pip og tok den hvite håndvesken i høyre hånd, den sorte<br />
kofferten i venstre. Bøyde seg fram for å kysse sin mor på kinnet.<br />
(Hele teksten finner du på side 340 i <strong>Panorama</strong>).<br />
8 BASIS<br />
Tekstene omkring oss 93
94 <strong>Panorama</strong><br />
<br />
Tar sin mindre slektning<br />
Ulven er fryktet og hatet av mange i bygde-Norge, men også av jegere som opplever at jaktbikkja<br />
selv kan bli den jagede.<br />
– Dette er et reelt problem med ulven, og det er nok i stor grad løshundjegere, i særdeleshet harejegere,<br />
som har båret tap. Foreløpig er det ikke funnet fram til tiltak, for eksempel noe som kan<br />
heftes på hundene så ulven unngår dem, opplyser ulveforsker Olav Hjeljord.<br />
Vi hører om foreldre som er redd for å sende barna på skolevei, og om voksne mennesker som ikke<br />
tør bruke utmarka. Men er ulven virkelig farlig for mennesker?<br />
Rødhette og virkeligheten<br />
– Vi vet jo at det var mye rovdyr i Norge på<br />
1800-tallet, og at gjeting av husdyr ble utført av<br />
barn helt ned i åtte-ni års alder på denne tiden.<br />
<br />
<br />
og det var for 200 år siden.<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
9 BASIS<br />
<br />
andre ulver enn den som spiste Rødhette i eventyret.<br />
Frykten for ulv<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
-<br />
<br />
Av Trond Solem, informasjonskonsulent, januar 2005<br />
http://www.forskning.no<br />
TEKSTENE O
Ragnar Hovland<br />
Firhendig<br />
Roald Dahl<br />
Lille Rødhette og ulven<br />
– Nå vil jeg jammen ha litt mat,<br />
og den skal være delikat,<br />
sa ulven. – Helst litt god og mør!<br />
Så banket han på mormors dør.<br />
Da mormor åpnet, fikk hun se<br />
et gap så fælt som bare det!<br />
Og ulven sa: – God dag, god dagen!<br />
Men mormor sto der redselsslagen.<br />
I dette hadde hun nok rett,<br />
for vips, var hele mormor ett!<br />
Men hun var tynn, og hun var seig.<br />
– Det der var ikke mat for meg,<br />
og heller ikke ble jeg mett.<br />
Nå vil jeg ha en bedre rett,<br />
sa ulven. – Så jeg venter på<br />
at Rødhette skal komme nå!<br />
Når du seier til ulven:<br />
Så stor munn du har!<br />
og han seier:<br />
Det er for at eg betre kan ete deg!<br />
så kan du jo føreslå<br />
at de skal spele firhendig piano.<br />
Og viss han då seier<br />
at han slett ikkje er interessert<br />
i å spele firhendig piano<br />
og han kan ikkje spele piano ein gong,<br />
så får du skunde deg<br />
å føreslå noko anna<br />
Fra Katten til Ivar Aasen møter hunden frå Baskerville<br />
(og andre dikt). Det norske samlaget, 1996<br />
10 BASIS<br />
Og han tok på seg mormors klær.<br />
(Han spiste aldri tøy og lær!)<br />
Ble han mer mormoraktig, tro,<br />
med hatt og jakke, skjørt og sko?<br />
Jo, når han brukte børste, kam<br />
ble det litt mormorlikt ved ham.<br />
Inn kom så vesla, kledt i rødt.<br />
Hun stanset, stirret og sa søtt:<br />
– Så store ører, bestema!<br />
– Så hører jeg deg bedre da!<br />
– Så store øyne, bestema!<br />
– Så ser jeg deg jo bedre da!<br />
I stolen tenkte ulvefar:<br />
– Hun smaker nok som kaviar<br />
etter sin seige bestemor.<br />
Min appetitt er stadig stor!<br />
Men vesle Rødhette, hun sa:<br />
– Sånn lekker pels da, bestema!<br />
Og ulven ga et voldsomt kremt:<br />
– Det der var galt. Har du da glemt<br />
å se på mine STORE TENNER?<br />
Det er det samme, for det ender<br />
med at jeg tar og eter deg!<br />
Men bang, bang, bang – hun klarte seg!<br />
Hun trakk fra trusa en pistol<br />
og skjøt ham ned i mormors stol.<br />
Tre uker gikk – på morgenvandring<br />
traff jeg på vesla – for forandring!<br />
Jeg sto der og ble ganske paff,<br />
for Rødhette var blitt så raff!<br />
Slett ikke mer av rødt og hette!<br />
Hun stanset, lo, så sa hun dette:<br />
– Jeg ser du ser på pelsen min<br />
av ragget, vakkert ulveskinn.<br />
Fra Ramperim og ville vers.<br />
Gjendiktet av Jo Tenfjord. Gyldendal 1990.<br />
Tekstene omkring oss 95
96 <strong>Panorama</strong><br />
Bjor, 4.klasse<br />
Agenten Rødhette<br />
Det var en gang en agent som kalte seg for Rødhette. I dag hadde hun et oppdrag.<br />
Hun skulle passe bestemoren sin. For å greie det måtte hun lade alle våpnene<br />
sine og smugle dem ut. Ellers hadde hun blitt drept av moren sin.<br />
Skjønner du hva jeg mener? Du skjønner det er en ulv der ute, og så er det<br />
ikke lov å skyte ulv, Men nå skal vi fortsette med historien.<br />
Altså det var Rødhette. Hun skulle til bestemoren sin og på veien traff hun<br />
ulven. Han begynte å krangle om at han klarte å spise opp bestemoren før<br />
Rødhette rakk og komme fram. Men da tok Rødhette fram gønnerne og skjøt<br />
ulven så blodet sprutet til alle kanter. Ja, nå må vi ikke overdrive så alt for mye<br />
da. I alle fall så reddet Rødhette bestemoren sin og på veien fant hun et blomsterbed<br />
og tenkte at hun skulle plukke litt. Men med en gang hun begynte å<br />
plukke kom det plutselig en masse andre sinte ulver med hagler og pistoler.<br />
Akkurat da våknet Rødhette, som de kaller henne, opp av marerittet og fant ut at<br />
det bare var en drøm.<br />
Snipp, snapp snute så er det blodige eventyret ute.<br />
Rødhettes hevn<br />
– en elegant komponert krim som får hårene til å reise seg av grøss og<br />
hodet til å bøye seg i beundring (Aftenposten).<br />
De tre jentene vokser opp hos bestemoren, fordi moren har problemer med<br />
å ta vare på dem. Vi følger dem som småjenter på 60-tallet, som tenåringer<br />
og som voksne. En av dem gikk inn i en skog alene da hun var barn. Der<br />
møtte hun en mann, og da hun kom ut igjen var verden forandret. Den ble<br />
aldri mer trygg.<br />
Hvem er redd for den store stygge ulv?<br />
11 BASIS<br />
Elevtekst<br />
Men hvor lenge skal kvinnen finne seg i å være et offer? Rødhette begynner<br />
å rydde brysomme menn av veien. Som hun selv sier: «Slemme menn finnes<br />
det mange av i verden. Men det finnes også noen få slemme kvinner. Jeg er en av<br />
dem». En pensjonert lensmann har lenge hatt mistanke til søstrene, og jakten på<br />
morderen utvikler seg til et kappløp der frykten er drivkraften.<br />
Rødhette er en reise i et mareritt av et kvinneunivers - en thrillerpreget kriminalroman<br />
med snø og is og vakker nordnorsk natur som bakteppe.<br />
Lydboken blir lest av skuespilleren Gisken Armand, årets lydbokstemme<br />
2003.<br />
Fra De norske bokklubbenes sider på nettet. Vaskeseddel til lydboka<br />
Johannes Molin:<br />
Omslag
Gi rasisme rødt kort –<br />
Rødfargen<br />
Om rødfargen<br />
Rødt er den fargen som oftest blir nevnt når folk skal oppgi yndlingsfargen<br />
sin. Generelt blir rødt assosiert med noe aggressivt og livfullt og beslektet<br />
med ilden. Rødt kan antyde både kjærlighet og kamp på liv og død. I ulike<br />
kulturer har fargen fått ulike tolkninger. I Europa blir fargekombinasjonen<br />
rødt og grønt oppfattet som hardt og aggresivt, i Kina som noe varmt og livgivende,<br />
for eksempel i vertshusets røde lamper.<br />
I kristen kunst står rødt for Kristi og martyrenes blod og for inderlig<br />
kjærlighet. Kardinalrødt antyder at kardinalene er villige til å ofre sitt liv for<br />
kirken. Men også syndige kvinner var kledd i rødt.<br />
I folkelig symbolikk er rødt kjærlighetens og livets farge (jf. det røde hjertet,<br />
de røde rosene), men også raseriets («se rødt»). Rødt kan også bety fare,<br />
for eksempel det røde stoppsignalet i trafi kken.<br />
John Carew ble kåret til årets spiller av spillerorganisasjonen NISO søndag<br />
ettermiddag. Prisen er stemt frem av over 300 norske toppspillere. Carew<br />
fi kk også en egen pris for arbeidet mot rasisme. Den oppmerksomheten<br />
satte Lyon-spissen enda mer pris på. – Det gjelder et problem i samfunnet<br />
generelt. Det er en ting som er viktigere enn fotball, sier han til TV2.<br />
Trafikkpolitiet ser rødt<br />
I år er bare 67 personer bøtelagt for kjøring mot rødt lys.<br />
Nå vil politioverbetjent Jan Gunnar Bøe intensivere jakten.<br />
Regnbuen<br />
Rødt hvor han elsker deg rødt<br />
I blodets blod<br />
Som kyssmunn av rødvin<br />
Tomater av jordbær<br />
I seks eller syv slags roser<br />
Som neonlys for en nødutgang<br />
I hummer, nyper og paprika<br />
Fra Norske idrettsutøveres<br />
sentralorganisasjon, nettstedet, 07.11.05<br />
og røde første mai-fl agg<br />
12 BASIS<br />
Georg Johannesen, fra Nye dikt 1966<br />
Notis fra Bergens Tidende,<br />
nettutgaven, 20.08.05<br />
Tekstene omkring oss 97
98 <strong>Panorama</strong><br />
Rødt i språket<br />
: Stammer fra den engelske marine, der det var vanlig å tvinne en rød tråd<br />
gjennom tauverket for å markere at det tilhørte dem.<br />
: Billedlig for fullt hus, opprinnelse fra 1800-tallet da man<br />
begynte å tenne en lykt med rødt lys utenfor teatrene som tegn på<br />
at det var utsolgt.<br />
: Forestillingen om flammene i haneskikkelse er<br />
gammel – kan spores tilbake til gammel mytologi og folkediktning.<br />
Heller død enn rød: En anti-kommunistisk frase som først ble brukt<br />
under annen verdenskrig i den tyske formen «lieber tot als rot».<br />
Den engelske formen «rather dead than red» oppsto i USA på femtitallet.<br />
Kommunistene svarte med «heller rød enn død».<br />
: Det røde korset til Røde Kors har en enkel forklaring:<br />
Det er en gest til Sveits, der hjelpeorganisasjonen hadde sitt utspring.<br />
Det sveitsiske flagget er hvitt kors på rød bunn, Røde Kors<br />
valgte det omvendte.<br />
Fra Øvelse i rødt. Anne Christiansen. Aftenposten, nettstedet, 20.06.05<br />
Van Eyck: Lucca-madonnaen, ca 1437<br />
13 BASIS<br />
Ukjent kunstner
Madonna<br />
«Skjoldmøy og madonna»<br />
– innledningsavsnitt til foredrag av Kjersti T. Morstøl, 1997:<br />
Skjoldmøy og madonna<br />
I gresk mytologi fortelles det om kvinnelige<br />
krigere, amasoner, som kuttet av seg høyre<br />
bryst for bedre å kunne svinge sverdet.<br />
I nordisk litteratur beskrives væpnede<br />
kvinner som «skjoldmøyer».<br />
Hvordan var de egentlig?<br />
Professor Birgit Sawyer ved Historisk institutt<br />
har tatt for seg myten om kvinnelige<br />
krigere i fortidens Norden og hevder at den<br />
hedenske skjoldmøyen ikke er så forskjellig<br />
fra den kristne madonnaen. – Madonnaskikkelsen<br />
har to ansikter. Ett som lydig make<br />
og ett som selvstendig kvinne som lever uten<br />
mann, sier Sawyer. Hun nevner kvinnelige<br />
helgener og martyrer som eksempel.<br />
Mange av dem kjempet mot sine familier for<br />
å bevare sin kyskhet og unngå giftemål.<br />
– Også skjoldmøyene levde i kyskhet,<br />
men som krigere, forteller Sawyer som har<br />
skrevet doktoravhandling om middelalderens<br />
kvinnehistorie.<br />
Jomfru Maria og bøkene<br />
14 BASIS<br />
Fra Universitetsavisa nr. 1 1997<br />
Fra radioprogrammet «Kunstreisen» 21.10.2003 (sendt 8. november 2005):<br />
«En lytter spør hvorfor det finnes så mange bilder der Jomfru Maria sitter og leser i en<br />
bok. Kunsthistoriker Gunnar Danbolt svarer:<br />
«Den hvite liljen [som ofte finnes i bilder av Jomfru Maria] er et symbol på renhet,<br />
nemlig at Maria er evig jomfru, og det er også bøkene et eksempel på, fordi at man<br />
allerede fra 300-tallet, og antagelig enda lenger tilbake enn det, mente at menn og<br />
kvinner var intellektuelt sett helt like inntil kvinnen mistet sin jomfrudom. Og det var<br />
noe som erfaringen viste, for i det øyeblikket man giftet seg, og dermed mistet sin<br />
Tekstene omkring oss 99<br />
Edward Munch: Madonna, 1894
100 <strong>Panorama</strong><br />
jomfrudom, så ség kvinnen ned til å være en servitrise for mannen. Men<br />
de kvinnene som valgte å være alene, ved at de sluttet seg sammen i<br />
klostersamfunn, de lærte å lese og skrive og kunne utvikle seg. Så dette<br />
var de to mulighetene kvinnen hadde, og hvis hun valgte å utvikle seg,<br />
så måtte hun gå i kloster, for det var der utviklingen var mulig. (…) Det<br />
var bare unntagelsesvis at gifte kvinner ellers kunne lese og skrive. Da<br />
måtte de i alle fall tilhøre de aller høyeste lagene. Så dette at jomfru Maria<br />
sitter der og leser, det forteller at hun er en intellektuell kvinne, og hun er<br />
jomfru, så hun er fullt på høyde med en hvilken som helst mann. … Hun er<br />
evig jomfru».<br />
Oppgaver<br />
<br />
1 Forklar ordet intertekstualitet.<br />
2 Gi eksempler på tekster som kan brukes som intertekster i Norge, dvs.<br />
tekster vi kan gå ut fra at folk flest kjenner igjen.<br />
3 Gi eksempler på tekster du har lest, sett eller hørt, der det fins intertekstualitet.<br />
4 Hvilke tekster kan fungere som fellestekster også utenfor Norges grenser?<br />
<br />
1 Jobb i par, bruk illustrasjoner og tekster fra dette kapitlet. Velg ut en<br />
illustrasjon hver, uten å si høyt hvilke dere har valgt. Be sidemannen din<br />
velge en tekst. Forsøk å forklare hvordan din illustrasjon kan passe til denne<br />
teksten. Så velger du en tekst, og sidemannen forklarer.<br />
2 Hva er likheten mellom popstjernen Madonna og Rødhette?<br />
15 BASIS<br />
Sandro Botticelli:<br />
Maria med barnet og fem<br />
engler, ca 1483-85<br />
Popstjernen<br />
Madonna
16 BASIS<br />
<br />
1 Forklar uttrykkene: rødt kort, røde lamper, kardinalrødt, røde roser, et rødt<br />
hjerte, en rød tråd og Røde Kors.<br />
2 Kjenner du andre sammenhenger der rødfargen blir brukt som symbol?<br />
3 Forklar hva det betyr «å se rødt». Hvordan vil du tolke uttrykket «å se rødt»,<br />
slik det er brukt i ulike tekster på disse sidene?<br />
4 Hvorfor var Rødhettes hette rød, tror du?<br />
5 Hvilken symbolsk verdi kan rødfargen ha? Vis med eksempler fra tekstene<br />
(verbaltekster og bilder)i dette kapitlet.<br />
6 Skriv en nyhetsmelding på ca. 10 linjer, der du bruker rødfargen som<br />
symbolsk uttrykk.<br />
<br />
Les teksten «Ulven, Rødhette og virkeligheten»<br />
a Hva slags sak dreier det seg om? Hva har Rødhette med saken å gjøre?<br />
b Hva slags tekst er dette? Begrunn!<br />
c Hvorfor tror du forfatteren har valgt en slik tittel?<br />
<br />
1 Eventyret om Rødhette er velkjent.<br />
a Gjenfortell det muntlig etter hukommelsen til en medelev i grupper på<br />
to. Evaluer hverandre.<br />
b Fortell deretter eventyret på ny til en annen medelev i nye toergrupper.<br />
Hva endret du på, og hvordan ble den muntlige fortellingen nå?<br />
2 Kjenner du mer enn én slutt på eventyret?<br />
3 Lag et stikkordsmanus med 10–15 viktige stikkord til eventyret i klassen.<br />
Skap deretter en fortelling i fellesskap. Førstemann begynner å fortelle<br />
eventyret ut fra første stikkord, mens neste elev forteller ut fra stikkord to.<br />
Pass på overgangene. Det må være en sammenhengende fortelling. Om det<br />
blir stillstand i historien, før inn ordet «plutselig».<br />
<br />
Les Roald Dahls «Lille Rødhette og ulven», Gro Dahles «Pass deg for ulven» og<br />
vaskeseddelen til «Rødhettes hevn». Hvordan blir Rødhette framstilt i disse<br />
tekstene? Finn likheter og forskjeller.<br />
<br />
Gå sammen i toer-grupper. Person én forbereder en anklage mot ulvens<br />
handlinger i eventyret «Rødhette». Person to forbereder et forsvar.<br />
Framfør deretter debatten.<br />
Tekstene omkring oss 101
102 <strong>Panorama</strong><br />
17 BASIS<br />
<br />
Lag en egen tekst om Rødhette i en muntlig sjanger, som rapp, sang, stev, regle<br />
eller fortelling. Teksten skal lages i grupper og framføres med muntlige virkemidler.<br />
Nedenfor er et eksempel som illustrerer oppgaven. Det er første strofe av<br />
en elevtekst, en rapp, om den stygge andungen:<br />
Det var en gang en andunge,<br />
som hadde mange egg.<br />
Hu lå og ruga hele da’n,<br />
og pluts’lig sa det sprekk.<br />
Alle egga åpna seg,<br />
men bare ikke ett.<br />
– Og det er han vi rapper om,<br />
han fikk det ikke lett!<br />
Og han sa: rap, rap.<br />
Rap! Rap!<br />
Framføringen blir ledsaget av lyder/musikk laget med kropp og stemme og<br />
gestikk.<br />
<br />
Velg ett av bildene i dette kapitlet.<br />
1 Gi en konkret gjengivelse av bildet, så objektivt som mulig.<br />
Gi deretter din tolkning av bildet. Hvilke assosiasjoner får du?<br />
Noter stikkord.<br />
2 Bruk to minutter på å tenke gjennom en historie til bildet. Fortell den<br />
muntlig eller skriv den ned.<br />
3 Velg ut to tilfeldige bilder. Hva har de felles?<br />
<br />
Hvem er egentlig Rødhette? Hva tenker ulven når han møter henne og senere<br />
bestemoren? Hva sier bestemoren til ulven? Hvor redd er jegeren når han møter<br />
ulven i bestemors seng? Hva forteller Rødhette til moren eller venninnene sine i<br />
ettertid?<br />
a Velg en rolle – enten som Rødhette, ulv, bestemor eller jegeren.<br />
b Gå inn i rollen. Bruk to minutter på å tenke deg om hva figurene ville sagt i<br />
situasjonene skissert over.<br />
c Spill rollene i små grupper. Hver får ca. to minutters framføringstid.
18 BASIS<br />
<br />
1 Gå sammen i små grupper på ca. fem. Plasser dere i en sirkel. Et ord velges<br />
som startord, og det skal sette i gang en assosiasjonskjede hos gruppemedlemmene<br />
etter tur.<br />
Eksempel: ulv sulten spise kjøtt<br />
Lag liknende assosiasjonskjeder med utgangspunkt i hvert av disse ordene:<br />
bestemor – blomster – skog – jeger<br />
2 Første deltaker sier en setning om popstjernen Madonna. Neste deltaker<br />
lager en setning som begynner med det siste ordet i forrige setning osv.<br />
Eksempel: Jeg liker Madonna. Madonna blir man fort lei av.<br />
3 Hvordan tolker du denne avisoverskriften om Mette-Marit:<br />
<br />
<br />
1 Hva forbinder du med ordet ulv? Hvilke egenskaper ser du for deg?<br />
2 Hvilke opplysninger gir tekstene på disse sidene om ulven?<br />
<br />
1 Skriv en innledning til et kåseri der du tydelig spiller på eventyrteksten Rødhette<br />
eller rødfargen som symbol. Lengden bør være på minst 10 linjer.<br />
2 Lag en tekst der du bruker Rødhette-motivet. Det kan være et dikt, en novelle,<br />
en muntlig fortelling eller en artikkel.<br />
3 Bruk tekstene her som inspirasjon og lag en tekst i fritt valgt sjanger som<br />
viser til et annet kjent eventyr, f. eks. Askepott eller De tre bukkene Bruse.<br />
Tekstene omkring oss 103
104 <strong>Panorama</strong><br />
Nynorsk minigrammatikk<br />
Praktisk og oversiktleg oversyn over bøyingsmønster og bruk av substantiv, verb, adjektiv og adverb – med eksempel. Sett<br />
bort frå nokre særlege døme er berre hovudformer tatt med her. Med andre ord er tillatne sideformer ikkje tatt med i dette<br />
oversynet.<br />
Substantiv<br />
Hankjønn<br />
1 Hovudmønster<br />
Hankjønnsord har i dei fleste tilfella ending -ar og -ane i fleirtal<br />
2 Unntak<br />
a Hankjønnsord på -nad og -a har -er og -ene i fleirtal<br />
b Hankjønnsord med omlyd og -er og -ene i fleirtal<br />
c Hankjønnsord på -el, -er og -ar har samantrekte former i fleirtal<br />
3 Særleg bøying<br />
Hokjønn<br />
1 Hovudmønster<br />
Hokjønnsord har i dei fleste tilfella endinga -er og -ene i fleirtal<br />
2 Unntak<br />
eintal fleirtal<br />
gut guten gutar gutane<br />
slaktar slaktaren slaktarar slaktarane<br />
slange slangen slangar slangane<br />
søknad søknaden søknader søknadene<br />
lagnad lagnaden lagnader lagnadene<br />
villa villaen villaer villaene<br />
sofa sofaen sofaer sofaene<br />
son sonen søner sønene<br />
fot foten føter føtene<br />
bonde bonden bønder bøndene<br />
sirkel sirkelen sirklar sirklane<br />
åker åkeren åkrar åkrane<br />
hammar hammaren hamrar hamrane<br />
ting tingen ting tinga<br />
kjeks kjeksen kjeks kjeksa<br />
far faren fedrar fedrane<br />
eintal fleirtal<br />
sak saka saker sakene<br />
jente jenta jenter jentene
a Hokjønnsord på -ing har -ar og -ane i fleirtal<br />
b Hokjønnsord med omlyd i fleirtal<br />
Nynorsk minigrammatikk 105<br />
stilling stillinga stillingar stillingane<br />
dronning dronninga dronningar dronningane<br />
setning setninga setningar setningane<br />
bok boka bøker bøkene<br />
dotter dottera døtrer døtrene<br />
glo gloa glør glørne<br />
ku kua kyr kyrne<br />
mor mora mødrer mødrene<br />
rot rota røter røtene<br />
tann tanna tenner tennene<br />
tå tåa tær tærne<br />
c Hokjønnsord på -el, -er og -ar har samantrekte former i fleirtal<br />
aksel aksla aksler akslene<br />
alen alna alner alnene<br />
syster systera systrer systrene<br />
Inkjekjønn<br />
1 Hovudmønster<br />
Inkjekjønnsord har i dei fleste tilfella same form i ubunden form eintal og fleirtal<br />
og -a i bunden form fleirtal<br />
eintal fleirtal<br />
eple eplet eple epla<br />
spann spannet spann spanna<br />
system systemet system systema<br />
2 Unntak<br />
Inkjekjønnsord på -um, -eum og -ium har slik bøying<br />
museum museet museum musea<br />
herbarium herbariet herbarium herbaria<br />
pensum pensumet pensa/um pensa(a)/pensuma<br />
3 Merknad<br />
Framandord i inkjekjønn vert vanlegvis bøygde etter hovudmønsteret<br />
data dataet data dataa<br />
notat notatet notat notata<br />
tema temaet tema tema(a)<br />
Same ordet kan ha fleire kjønn<br />
1 Både hankjønn og hokjønn<br />
Nokre substantiv kan vere både hankjønn og hokjønn, t.d.<br />
bane, hall, kasse, klasse, lov, maskin, prøve, tekst
106 <strong>Panorama</strong><br />
2 Både hankjønn og inkjekjønn<br />
Nokre substantiv kan vere både hankjønn og inkjekjønn, t.d.<br />
glefs, kyss, lås, nebb, smil, sopp, sukk<br />
Verb<br />
Alle verb på nynorsk kan ha a- eller e-ending i infinitiv (å kasta eller å kaste). Svake<br />
verb har endinga -a, -te eller -te i preteritum, medan sterke verb har vokalskifte og<br />
inga ending i preteritum.<br />
Svake verb<br />
Vi har fem hovudgrupper eller klassar av svake verb: a-verb, e-verb, j-verb, kortverb<br />
og uregelrette svake verb<br />
1 A-verb<br />
infinitiv presens preteritum perfektum partisipp<br />
å kaste kastar kasta har kasta<br />
å prate pratar prata har prata<br />
å sykle syklar sykla har sykla<br />
2 E-verb<br />
å syne syner synte har synt<br />
å dømme dømmer dømde har dømt<br />
å leva lever levde har levd/levt<br />
å snøre snører snørde/snørte har snørt<br />
studere studerer studerte har studert<br />
E-verb på -n(n), -ld, -m(m), -nd og -ng har preteritum på -de<br />
å renne renner rende har rent<br />
å melde melder melde har meldt<br />
å døme dømer dømde har dømt<br />
å vende vender vende har vendt<br />
å ringje ringjer ringde har ringt<br />
Merknad til a- og e-verba<br />
a Mange verb på nynorsk kan vera både a-verb og e-verb<br />
bake bakar baka har baka<br />
bake baker bakte har bakt<br />
Slike verb er m.a.: bruke, fleipe, glane, klage, koke, leike, like, rope, skape,<br />
skråle, smake, spele, svare, tale, tvile, tape, tine, tvile<br />
b E-verb som er svake i nynorsk og sterke i bokmål<br />
å hjelpe hjelper hjelpte har hjelpt<br />
å sleppe slepper sleppte har sleppt<br />
å treffe treffer trefte har treft<br />
å trekkje trekkjer trekte har trekt
3 J-verb<br />
Slike verb har j i infinitiv og inga ending i presens<br />
4 Kortverb<br />
Slike verb er m.a. bu, fly, gro, ro, snu, spå, strø, sy, trø<br />
Nynorsk minigrammatikk 107<br />
å fortelje fortel fortalde har fortalt<br />
å leggje legg la har lagt<br />
å selje sel selde har selt<br />
å setje set sette har sett<br />
å telje tel talde har talt<br />
å bu bur budde har budd/butt<br />
å snu snur snudde har snudd/snutt<br />
å sy syr sydde har sydd/sytt<br />
5 Uregelrette svake verb<br />
Slike verb er m.a. eige, gjere, ha, seie, teie, vite, kunne, måtte, skulle, vilje<br />
å gjere gjer gjorde har gjort<br />
å seie seier sa har sagt<br />
Sterke verb<br />
Sterke verb har ikkje ending i preteritum, men dei har vokalskifte (avlyd) (å bite –<br />
beit). Fleire av dei sterke verba har omlyd i presens (å kome – kjem). Presensformene<br />
er korte (å bita – bit, å lesa – les). Dei sterke verba vert delte inn klassar etter kva for<br />
system av vokalskifte dei har.<br />
1 Klasse 1 Vokalskifte i – ei – i<br />
infinitiv presens preteritum perkfektum partisipp<br />
å drive driv dreiv har drive<br />
Slik går m.a. bite, grine, klive, rive, skine, skrive, svike.<br />
2 Klasse 2 Vokalskifte y – au – o<br />
å fryse frys fraus har frose<br />
Slik går m.a. bryte, drype, flyge, flyte, fryse, krype, lyge, nyse, ryke, skyte, stryke<br />
3 Klasse 3–7 Blanda vokalskifte<br />
å bli blir blei har blitt<br />
å bere ber bar har bore<br />
å tyggje tygg togg har togge<br />
å falle fell fall har falle<br />
å kome kjem kom har kome<br />
å blåse blæs bles har blåse
108 <strong>Panorama</strong><br />
4 Merknad<br />
a Verb som er sterke i nynorsk og svake i bokmål<br />
drepe drep drap har drepe<br />
grave grev grov har grave<br />
lese les las har lese<br />
skine skin skein har skine<br />
vege veg vog har vege<br />
veve vev vov har vove<br />
b Bruk av passiv i nynorsk<br />
Nynorsk har ikkje som i bokmål passiv form på -s. På bokmål kan vi skriva<br />
Varene sendes med båt. På nynorsk kan vi ikkje skriva Varene sendast med<br />
båt, men vi må skriva om setninga.<br />
– Omskriving med hjelpeverb (bli eller verte)<br />
Varene vert/blir sende med båt<br />
(Bokmål: Varene sendes med båt)<br />
– Omskriving med hjelpeverb + infinitiv av verbet med endinga -st:<br />
Varene skal sendast med båt<br />
Adjektiv<br />
Adjektiv kan stå til eit substantiv (attributivt) (store bilar) eller det kan vera ein eigen<br />
setningslekk (predikativ) (bilane er store). Adjektiva vert bøygde i kjønn og tal, det<br />
vi kallar samsvarsbøying. Vi kan dela adjektiva i grupper etter bøyingsmønster.<br />
Gruppe 1 Adjektiv som har endinga -t i inkjekjønn eintal<br />
hankjønn hokjønn inkjekjønn fleirtal<br />
dyr dyr dyrt dyre<br />
ny ny nytt nye<br />
grei grei greitt greie<br />
Dei aller fleste adjektiva vert bøygde slik. Adjektiv som har éi staving og som endar<br />
på vokal eller diftong får dobbel t i inkjekjønn (som greitt).<br />
Gruppe 2 Adjektiv som berre har éi eintalsform<br />
norsk norsk norsk norske<br />
elastisk elastisk elastisk elastiske<br />
underleg underleg underleg underlege<br />
artig artig artig artige<br />
rampet/-ut rampet/-ut rampet/-ut rampete/-ute<br />
svart svart svart svarte<br />
Adjektiv som endar på -et/-ut, -ig, -ug, -leg og -t vert bøygde på denne måten.
Gruppe 3 Adjektiv som manglar samsvarsbøying<br />
Desse adjektiva har same form i eintal og fleirtal<br />
Nynorsk minigrammatikk 109<br />
åleine åleine åleine åleine<br />
levande levande levande levande<br />
fillete fillete fillete fillete<br />
bra bra bra bra<br />
Til denne gruppa høyrer adjektiv som endar på trykklett -a, -e, -ete og -ande.<br />
Gruppe 4 Adjektiv som endar på -en<br />
gapen gapen gape/gapi gapne<br />
naken naken nake/naki nakne<br />
kristen kristen kriste/kristi kristne<br />
roten roten rote/roti rotne<br />
Desse adjektiva får -e/-i i inkjekjønn og -ne i fleirtal.<br />
Bruk av perfektum partisipp som adjektiv<br />
Perfektum partisipp-former skal samsvarsbøyast når dei blir nytta som adjektiv.<br />
hankjønn/hokjønn inkjekjønn fleirtal<br />
han/ho er kalla det er kalla dei er kalla (a-verb)<br />
han/ho er brukt det er brukt dei er brukte (e-verb)<br />
han/ho er merka det er merka dei er merka (e-verb)<br />
han/ho er ført/førd det er ført dei er førte/førde (e-verb)<br />
han/ho er dømd det er dømt dei er dømde (e-verb)<br />
han/ho er seld det er selt dei er selde (j-verb)<br />
han/ho er fødd det er fødd/dt dei er fødde (kortverb)<br />
han/ho er biten det er bite/i dei er bitne (sterke verb)<br />
Gradbøying<br />
I nynorsk vert adjektiva gradbøygde med endingane -are (komparativ) og -ast<br />
(superlativ)<br />
positiv komparativ superlativ<br />
galen galnare galnast<br />
svart svartare svartast<br />
vanskeleg vanskelegare vanskelegast<br />
■■■■■■ UNNTAK<br />
Adjektiv som ikkje vert gradbøygde med endingar, gradbøyer vi med meir og mest<br />
norsk meir norsk mest norsk<br />
praktisk meir praktisk mest praktisk<br />
energisk meir energisk mest energisk
110 <strong>Panorama</strong><br />
Adverb<br />
Dei fleste adverba i nynorsk blir bøygde som i bokmål, men nokre adverb vert gradbøygde<br />
annleis, t.d.<br />
fram fremre fremst<br />
inn indre inst<br />
lite mindre minst<br />
ned nedre nedst<br />
ofte oftare oftast<br />
opp(e) øvre øvst<br />
Pronomen<br />
Personleg pronomen<br />
eintal<br />
subjektform objektform<br />
1. person eg meg<br />
2. person du deg<br />
3. person han/ho/det han/ho/henne/det<br />
fleirtal<br />
1. person vi/me oss<br />
2. person de dykk<br />
3. person dei dei<br />
Eigedomspronomen<br />
eintal<br />
hankjønn hokjønn inkjekjønn fleirtal<br />
1. person min mi mitt mine<br />
2. person din di ditt dine<br />
3. person hans hennar dess deira<br />
fleirtal<br />
1. person vår vår vårt våre<br />
2. person dykkar dykkar dykkar dykkar<br />
3. person deira deira deira deira
Arbeidsoppgåver til nynorskopplæringa 111<br />
Arbeidsoppgåver<br />
til nynorskopplæringa<br />
Verb<br />
1 a Bøy verba. Set eit kryss foran dei svake verba og ein ring foran dei sterke<br />
verba.<br />
kome _____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________<br />
lyge __________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________<br />
seie ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________<br />
grine ______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________<br />
trenge _____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________<br />
hate _____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________<br />
leggje _________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________<br />
gå _____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________<br />
krevje ________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________<br />
fortelje ________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________<br />
kysse _______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________<br />
kaste ______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________<br />
sjå ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________<br />
liggje __________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________<br />
blåse ______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________<br />
sitje _____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________<br />
halde ________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________<br />
tore ___________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________<br />
spørje _______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________<br />
b Lag ei forteljing der du bruker 10 av verba<br />
c Les forteljinga «Eg står her og skal slå opp med ei jente» (<strong>Panorama</strong>, side<br />
322–324). Kor mange av verba finn du igjen i denne forteljinga?<br />
Svake og sterke verb:<br />
Svake verb har ending i preteritum:<br />
kasta: ending -a<br />
dømde: ending -de<br />
hjelpte: ending -te<br />
Sterke verb manglar ending i presens og preteritum, og har vokalskifte<br />
Eks.: Kome – kjem – kom – (har) kome
112 <strong>Panorama</strong><br />
2 Verb: fungere, trenge, forstå, forske, kome, finne, skrive, følgje, sjå, misbruke, ha,<br />
vere, lese<br />
Set desse verba på rett plass og i rett form i denne teksten:<br />
Dei som har _________ i bannskapens historie, har _________ fram til at kraftuttrykk<br />
har _________ menneskespråket frå dei eldste tider. Det _________ me ved å _________<br />
i Bibelen. Der _________ det alt i Det gamle testamente sterke åtvaringar mot å<br />
_________ Guds namn. Dei _________ til og med _________ banning i tre tusen år gamle<br />
hieroglyf-innskrifter.<br />
«Kanskje er banning like gammalt som språket sjølv», _________ den store skandinaviske<br />
spesialisten på sterke seiemåtar, svensken Magnus Ljung.<br />
Bannskap og sterke ord er like kulturelt betinga som det meste anna i språket. Det<br />
som er etablerte bannord på eitt språk, _________ ikkje vera like gangbare på eit<br />
anna språk. I norsk _________ me at det stort sett er dei religiøse tabuorda som<br />
_________ som banning.<br />
(Frå Å banna i kyrkja side 483)<br />
3 I dei to første avsnitta av Å banne i kyrkja av Sylfest Lomheim (<strong>Panorama</strong> side<br />
483) er dei same verba brukt mange gonger. Strek under alle verba. Prøv å skifte<br />
ut så mange som muleg av dei for å få meir variasjon i verb-bruken. Sjekk rettskrivinga<br />
av verba mot ordliste til slutt.<br />
4 a Skriv ned minst tre situasjonar der det ikkje passar med banning. Kan du finne<br />
tre eksempel på situasjonar der banning er akseptabelt?<br />
b Finn og skriv ned tre argument for og tre argument mot denne påstanden: Det<br />
er uakspetabelt å banne i skuletimane. (Alternativ: Klassen blir delt i to. Halvparten<br />
finn argument for, den andre finn argument imot. Diskuter til slutt i<br />
grupper eller klasse.)<br />
c Les til slutt heile teksten Å banne i kyrkja av Sylfest Lomheim.<br />
5 Les første avsnitt av ein tekst. Forslag til tekst: Kvinnfolk av Are Kalvø (<strong>Panorama</strong><br />
side 486). Strek under alle verba. Skriv om avsnittet, men byt ut så mange<br />
som muleg av verba med andre verb.<br />
Sjekk rettskrivinga. Bruk ordbok, Internett eller sammenlikn med ein annan elev.<br />
Les opp teksten i grupper.<br />
6 Finn oppslagsforma (infinitiv) av alle verba i oppgåve 4. Skriv minst fem av verba<br />
i presens, preteritum og perfektum.<br />
7 Har vi nokon regel som kan fortelje om eit svakt verb blir bøygt med -ar eller -er<br />
i presens?<br />
Eks. meiner, hoppar.<br />
Bøy desse verba: å leve, å frakte, å føre<br />
st-verb<br />
st-verb: verb som endar på -st i alle former<br />
1 Bøy desse verba.<br />
Døme: å møtast – møtest – møttest – har møtst<br />
å finnast _____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________<br />
å synast __________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________<br />
å minnast _____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________<br />
å trivast ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________<br />
å kjennast _________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Arbeidsoppgåver til nynorskopplæringa 113<br />
å spørjast ________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________<br />
å høyrast _______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________<br />
2 Skriv ned rett bøying i preteritum og perfektum av st-verba i desse ordtaka:<br />
a Det trengst ikkje ris når guten er vis.<br />
b Gamle vener skilst ikkje for eit skjemtande ord.<br />
c Det er ikkje lenger mellom berga enn at trolla treffest.<br />
Passiv<br />
Skriv om desse passiv-formene til nynorsk:<br />
Eks.: Huset males av Ole Karlsen. → Huset blir måla av Ole Karlsen.<br />
a Prisene settes ned i neste uke.<br />
b Pakken sendes i morgen.<br />
c Det bygges mange hus.<br />
Substantiv<br />
Kopieringsoriginal, skjema med substantiva se side xxx.<br />
1 a Kva for kjønn har desse substantiva? Skriv ubestemt artikkel framfor orda<br />
(ein, ei, eit)<br />
bok, vits, unge, duk, poeng, barn, kvinne, måte, ord, setning, tiger<br />
b Bøy substantiva i alle former<br />
Eintal, ubestemt Eintal, bestemt Fleirtal, ubestemt Flertal, bestemt<br />
bok<br />
vits<br />
unge<br />
duk<br />
poeng<br />
barn<br />
kvinne<br />
måte<br />
ord<br />
setning<br />
tiger<br />
c Skriv eit brev der du bruker minimum fem av desse substantiva<br />
d Les teksten Barnespråk (<strong>Panorama</strong>, side 458) og finn igjen substantiva. Kva<br />
for bøyingsformer står dei i?<br />
Desse endingane bestemmer kjønnet: (m = hankjønn, f = hokjønn, n = inkjekjønn)<br />
m – leik – ar – dom – skap – nad – sjon – ster –<br />
f – semd – løyse – sle – esse –<br />
n – eri – døme – skap (kollektivt, som mannskap)
114 <strong>Panorama</strong><br />
2 Set desse substantiva på rett plass og i rett form i denne teksten:<br />
kone, stut, kjerre, tenar, eld, dronning, stut, vegg, ku, benk, gryte<br />
Dermed køyrde dei av stad med Tors bukkar for _________. Trym høyrde dei kome,<br />
han ropte på _________ sine at dei skulle leggje halm på _________ og hengje teppe<br />
på _________ og setje dei største _________ over _________ på åren, for no kom Frøya,<br />
_________ blant kvinner, den fagraste av alle, for å bli _________ hans!<br />
– Eg har alt eg kunne ønskje meg frå før! Eg har store svarte _________og _________<br />
med gullhorn. Det einaste eg mangla, det var Frøya!<br />
3 Forslag til tekst: Ragnar Hovland: Ein sykkel på havsens botn (<strong>Panorama</strong> side<br />
354)<br />
Finn alle substantiva. Skriv om avsnittet ved å byte ut så mange som mulig av dei.<br />
Substantiv og verb<br />
1 Les dette utdraget frå romanen Mannen som elsket Yngve, av Tore Renberg:<br />
Vi skulle ha dobbelttime i norsk, og jeg forsøkte å bøye nynorske verb mens jeg<br />
stakk låsen gjennom bakhjulet, samtidig som jeg prøvde å memorere språkstriden<br />
i mellomkrigstiden. Jeg har en effektiv korttidshukommelse, jeg kan lære ting<br />
kjapt, som jeg vet jeg vil huske i om lag ett døgn. Denne cerebrale jukselappen<br />
benytta jeg meg av også denne morgenen, og jeg ville nok profittert grovt på korttidshukommelsen<br />
om jeg ikke hadde blitt slått i bakken av helt andre ting. Jeg<br />
ville fått god karakter, antagelig en femmer, basert på et kvarters lesing kvelden<br />
før, pluss litt oppfrisking ved frokostbordet og memorering mens jeg sykla.<br />
Rasende urettferdig system. Denne formen for hukommelse burde vært forbudt,<br />
lobotomert bort sammen med en del annet urettferdig og skadelig rusk vi bærer<br />
rundt på.<br />
Jeg låste sykkelen. Med hodet mot spilene hørte jeg en lyd, og like etter så jeg<br />
hjulene på en sykkel som stanset ved siden av meg. Da jeg reiste meg, så jeg rett<br />
inn i ansiktet hans. Jeg så en lukket munn, røde lepper, friske kinn i en blek hud,<br />
og blå øyne. Yngve smilte, med samlede lepper, nikket forsiktig, og gikk mot en<br />
av inngangene. Jeg ble stående igjen. Omkring meg blåste det.<br />
Yngve var gått inn, men jeg hadde fortsatt det smilende, forsiktig nikkende<br />
ansiktet hans foran meg. Da det ringte inn, våkna jeg og merket hvordan jeg skalv<br />
i munnvikene. Brystet snørte seg sammen, og jeg hev etter pusten. Hva var det<br />
som hendte?<br />
Jeg gikk inn til dobbelttime i norsk. Jeg husket ingen nynorske bøyninger,<br />
ingen språkstrid, ingenting av det korttidshukommelsen skulle hale opp av hatten.<br />
Jeg satt på fjerde rad og kjente meg nervøs. Jeg ønsket å spørre noen om de visste<br />
hva som hadde hendt som om det virkelig hadde inntruffet en stor, omveltende<br />
hendelse med veldig betydning for alle; det hadde begynt en ny gutt på skolen.<br />
Hvem er han? ville jeg spørre. Hvor kommer han fra?<br />
a Omset første avsnitt frå bokmål til nynorsk.<br />
b Finn 10 substantiv i teksten og omset desse til nynorsk<br />
Nivå 1: Set substantiva inn på rett plass i skjemaet nedanfor<br />
Nivå 2: Fyll ut heile skjemaet (bøy substantiva i eintal og fleirtal, bestemt og<br />
ubestemt form)<br />
Kopieringsoriginal med Skjema for utfylling av substantiver, se side xxx.<br />
c Finn 10 verb i teksten og omset desse til nynorsk<br />
Nivå 1: Set verba inn på rett plass i skjemaet
Arbeidsoppgåver til nynorskopplæringa 115<br />
Nivå 2: Fyll ut heile skjemaet (bøy verba i presens, preteritum og perfektum)<br />
Kopieringsoriginal med Skjema for utfylling av verb, se side xxx.<br />
2 Les Øksa av Jon Fosse (<strong>Panorama</strong> side 342). Byt ut alle verba og alle substantiva<br />
i teksten med andre ord. Skriv forteljinga. (Kan evt. lese opp i grupper, velje ein<br />
som blir lese i plenum).<br />
Adjektiv<br />
1 Set desse adjektiva inn på passande plass og i rett form:<br />
dyr, fin, norsk, underleg, ny, naken, viktig, vanleg<br />
Huset var _________, men _________ Det var _________ for meg å sjå dei _________ eigarane.<br />
Dei såg heilt _________ ut, men likevel var det noko _________ ved dei. Plutseleg<br />
forsto eg kva det var: Dei var heilt _________ Slikt ser ein ikkje kvar dag i det<br />
_________ landskapet.<br />
2 Les dei fire første avsitta av Eg står her og skal slå opp med ei jente av Rune Belsvik<br />
(<strong>Panorama</strong> side 322).<br />
a Finn alle adjektiva i det siste avsnittet, det som begynner med «Då eg møtte<br />
henne, like etter konfirmasjonen, … ».<br />
b Bytt ut så mange du kan av adjektiva med andre adjektiv. Samanlikn med sidemannen<br />
din: Les opp tekstane for kvarandre.<br />
3 Adjektivforteljing: Ta for deg første avsnitt av Ein sykkel på havsens botn (side<br />
354). Kor er det muleg å setje inn adjektiv? Lag opne plassar i teksten. Grupper<br />
på 3–4. Ein har teksten, dei andre finn adjektiv utan å sjå teksten, mens den første<br />
skriv dei inn ettersom dei kjem. Les opp teksten.<br />
Gradbøying<br />
Gradbøy desse adjektiva: Eks.: stor – større – størst<br />
svart – få – mykje – vond – god – sinna – mange<br />
Pronomen<br />
■■■■■■ PERSONLEGE PRONOMEN:<br />
Set inn det rette pronomenet:<br />
1 Tom har fått ny bil. _________ er blå.<br />
2 Bror min eig huset, men eg leiger _________<br />
3 Veska er flott. Eg kjøpte _________ i går.<br />
4 Mennene kjem, men ikkje damene _________ skal jobbe.<br />
5 Kan de ikkje ta med _________ ekstra mat?<br />
6 De har gjort eit skikkeleg arbeid, og eg vil betale _________ godt.<br />
■■■■■■ SPØRJANDE PRONOMEN:<br />
1 Spørjeord: Kven, kva, kor, kvar, når, korleis, kvifor, kva for<br />
Set inn spørjeord i desse setningane:<br />
_________ går det? _________ meiner du? _________ seier du det slik? _________ bur du?<br />
_________ gammal er du? _________ kjem på festen? _________ på dagen skal vi<br />
møtast? _________ etasje bur du i?<br />
2 a Les ein tekst på nynorsk. Forslag: Are Kalvø: Kvinnfolk (kåseri), Grytten:<br />
Fadderi, faddera, dansefeber (reportasje), Siren Sundland: Ein mann av få ord
116 <strong>Panorama</strong><br />
(kommentar), Øksa av Jon Fosse (korttekst), Gunnhild Øyehaug: Som insektets<br />
stikk ... (novelle)<br />
b Lag spørsmål (på nynorsk) med alle desse spørjeorda: kva, kven, kor, når, kvifor,<br />
korleis<br />
Gå saman i grupper på to eller tre. Les opp spørsmåla til kvarandre, og svar<br />
på dei.<br />
Genitiv<br />
1 Skriv om med preposisjon (til dømes: guttens far → far til guten):<br />
bokas pris, firmaets sjef, skolens rektor<br />
2 Skriv om med setning (til dømes: reklamens innvirkning på våre kjøpevaner →<br />
den innverknaden reklamen har på kjøpevanene våre):<br />
a vitnets framstilling av ulykken<br />
b avisenes betydning for politikken<br />
Dobbel bestemming<br />
– Enkel bestemming: hans bok, mi mor.<br />
– Dobbel bestemming: boka hans, mora mi<br />
Skriv denne teksten om frå bokmål til nynorsk:<br />
I 1996 døde min far. Han ble bare 52 år. Hans død var ikke noe unormalt. Men hans<br />
siste ønske var det. Han ville bli gravlagt der hans barn, neste generasjon levde, og<br />
ikke i det landet hans forfedre hadde levd i. Dette er et svært uvanlig valg for mennesker<br />
i hans innvandrergenerasjon. En stolt pakistaner, gravlagt i norsk jord. Da jeg<br />
sto og så på at hans kiste ble senket, ble jeg truffet av en sannhet jeg ikke kunne løpe<br />
fra. For ved min fars grav så jeg ingen røtter. Som et menneske som tar det fellesskapet<br />
man er dømt til å tilhøre, som en selvfølge, var det som om tiden sto stille. Å stå<br />
der og ikke se noen røtter.<br />
(utdrag frå Hjertets migrasjon, av Shabana Rehman. Sjå <strong>Panorama</strong>, side 459–460)<br />
Frå engelsk til nynorsk<br />
Finn norske ord som kan erstatte desse:<br />
aircondition attachment backup<br />
booke boom browser<br />
carport chat chatte<br />
deadline design dispenser<br />
eyeliner fastfood feedback<br />
fighte flip-over foodprocessor<br />
frisbee gate guts<br />
hacker headhunte image<br />
the Internet joystick knowhow<br />
layout lipgloss mail<br />
maile matche namedropping<br />
overhead prime time printe<br />
printer push-up BH reality-TV
Arbeidsoppgåver til nynorskopplæringa 117<br />
release party research reset<br />
roller blades scoop server<br />
skateboard spam spin-off<br />
spotlight standby stand-in<br />
stand-up komiker take-away-food team<br />
trainee trigger walkman<br />
whiplash workshop World Wide Web<br />
God dag, mann!<br />
L: «God dag, mann!»<br />
F: «Økseskaft»<br />
L: «Jaså … Hvor langt er det til gjestgiveren?»<br />
F: «Opp under denne kvisten.» (peker på økseskaftemnet)<br />
L: (rister på hodet og glaner) «Hvor er kjerringa di, mann?»<br />
F: «Jeg skulle tjærebre henne for hu ligger på stranda og er sprukken i begge ender.»<br />
L: «Hvor er datter di?»<br />
F: «Å, hu står på stallen og er følldiger,»<br />
L: «Å reis du til, – din tull du er!»<br />
F: «Ja, det er ikke langt unna; når du kommer opp bakken, så er du der straks.»<br />
1 Skriv teksten om til nynorsk.<br />
2 Les opp/spel teksten.<br />
Historien om Glenn Anton<br />
Les utdrag frå boka i <strong>Panorama</strong> på side 383–384.<br />
Denne teksten er skriven på bokmål med innslag av bergensdialekt.<br />
1 Finn alle dei nynorskorda som er brukt.<br />
2 Skriv første halvdel av utdraget om til nynorsk.<br />
3 Skriv same del om til korrekt bokmål.<br />
Avisoverskrifter til omsetjing<br />
(Dagbladet 25. juni 2006)<br />
1 Mitt vakreste sted …<br />
Middelhavet frister de fleste. Og akkurat nå er det varmt og godt her i Italia. Hete,<br />
varmt vann, vakkert sted. Alt er som det skal være om sommeren!<br />
2 Din nye web-framtid<br />
Web 2.0 er superrask, og vil gi oss mange nye muligheter<br />
3 Tysklands sanne ansikt<br />
Fra Klinsmann-ansettelsen i 2004 har Tysklands største avis, en fotball-keiser og<br />
andre tunge kritikere lurt på hva laget deres gjør med en amerikansk trener. Det<br />
gjør de ikke lenger.<br />
4 Robinho skadet på trening<br />
5 Agassi legger opp<br />
6 Ble stoppet på tv – vant i Cannes
118 <strong>Panorama</strong><br />
Ordlisteøving<br />
Lage lister med ord som elevane skal slå opp, til dømes: stol, kåpe, søknad, dotter,<br />
rot, ku, syster, eple, system, museum, pensum, tema, kaste, sykle, syne,dømme, hjelpe,<br />
fortelje, treffe, bli, seie, drepe, lese, underleg, svart<br />
1 Kor mange ord klarer du å slå opp på 8 minutt? Ta tida.<br />
(Kan gjerast vanskelegare ved å oppgi ord som ikkje er oppslagsformer)
Elevtekster<br />
Elevtekster 119<br />
Elevtekster er tatt med som eksempler på hvordan noen ulike oppgavetyper kan<br />
besvares. Dette er gode, men ikke feilfrie tekster, og elevene kan godt bli bedt om å<br />
vurdere tekstene, for eksempel ved å bruke vurderingsskjema. Tekstene kan fungere<br />
godt som forbilder for egen skriving fordi de er stort sett er på et nivå som er oppnåelig<br />
for mange av elevene, samtidig med at tekstene demonstrerer sjangrene godt.<br />
Vi har også tatt med ulike typer innledninger til elevtekster i forskjellige sjangrer.<br />
Disse kan være utgangspunkt for diskusjon, for eksempel om hva en god innledning<br />
er og hvordan teksten kan fange leserens oppmerksomhet og gi lyst til å lese videre.<br />
Noen av tekstene ligger i sin helhet på <strong>Panorama</strong>s nettsider. Der finnes også lenker<br />
til andre nettsteder med store samlinger elevtekster som kan utnyttes i skriveopplæringen.<br />
Elevtekster: 3 eksempler på timereferat<br />
■■■■■■ TIMEREFERAT 23. NOVEMBER. NORSKTIME MED VIKAR<br />
Timen byrja med at Pettersen kom inn døra. Det såg ut som om han vart litt forvirra<br />
då han kom inn, for der sat folk med lue, og me sat ikkje på plassane våre. Heldigvis<br />
gjekk det bra. Ord for dagen hadde me ikkje.<br />
Dei som skulle levere inn stilen, men ikkje hadde han med, klarte å overtale Pettersen<br />
til at dei heller skulle få levere stilen i neste norsktime.<br />
Det var mange som lurte på om vi hadde ein utdanna norsklærar som vikar, men<br />
det fekk ikkje Ole-Kristian heilt med seg, så han lurte på om Pettersen var forlova<br />
med ein norsklærar.<br />
Pettersen gav ut eit ark som vi skulle arbeide med mens han gjorde eit lite ærend.<br />
Klassen såg ein moglegheit til å falla tilbake på barnehagestadiet, dessverre kom han<br />
raskt tilbake, og det vart heilt stilt i klassen. Det var eit dikt på arket, som vi tolka.<br />
Pettersen likte veldig godt at vi tolka dikt, så han gav oss like gjerne eit ark til,<br />
med eit dikt me skulle tolke. Diktet heitte Oppslag i en OBOS-blokk. Til Pettersens<br />
store glede var det nesten ingen av oss som klarte å tolke diktet med ein gong, så då<br />
lærte han oss nokre triks om kva me kunne sjå etter når me tolka dikt. Ole-Kristian<br />
meinte at diktet var «veldig djupt», og det var Pettersen einig i. Ole-Kristian syntest<br />
at han sjølv var veldig djup også. Det sa ikkje Pettersen noko til.<br />
Moderne dikt kan innehalde fast rytme, slik som Ja, vi elsker dette landet har,<br />
medan Jeg ble forgiftet på hvert kjøkken og Jeg henger på loftet liknar vanleg talemåte.<br />
Det er fritt vers. Forskjellen på fast metrum og fritt vers er: har diktet fast<br />
trykkmønster, er det fast metrum, viss ikkje er det frie vers. Det er namn på trykkmønster.<br />
– betyr trykk, u betyr trykklett: -u er troké, u- er jambe, -uu er daktyl, uu-<br />
er anapest.<br />
Pettersen gløymde å gi oss lekse<br />
■■■■■■ TIMEREFERAT 5. SEPTEMBER<br />
Dobbelttime i norsk med lektor R kan vere ei tøff utfordring, og eg vil utan tvil plassere<br />
denne timen blant dei tøffaste.<br />
Læraren starta timen med å dele ut skulebevis, og elevane skulle skrive namnet<br />
sitt under. Dette skulle vere lett, men det var tydeleg at somme hadde problem med<br />
det.<br />
Etter det var det alvorsstund. Heile klassen hadde frykta den, men no var det<br />
ingen veg utanom. Lesetesten skulle gjennomførast, kosta kva det kosta vil. Eg har
120 <strong>Panorama</strong><br />
grunn til frykte gjennomsnittsresultatet. For andre gong, og truleg ikkje den siste,<br />
hadde somme problem med å skrive namnet sitt.<br />
Etter prøven skulle alle ta fram norskboka og følgje godt med i gjennomgang av<br />
læreplanen i norsk, for dette var viktig. Så starta læraren å prate om å bli kjent med<br />
boka, og Chris foreslo å leite etter kule bilde. Utan å kommentere kva Chris kanskje<br />
meiner er kule bilde, kan eg slå fast at det er ingen kule bilde i norskbøkene, kanskje<br />
med unntak av side 223 i den gule boka. Læraren skreiv nokre ord på tavla, og vi<br />
skulle leite i boka etter forklaring på desse orda. Kvifor veit eg ikkje heilt, vi skulle<br />
kanskje lære å finne fram i nye bøker. Men dei gongane lærarar ber oss om å finne<br />
fram i boka, er dei alltid nøye med å seie sidetalet. Men kanskje R har andre metodar?<br />
Kva veit eg?<br />
Svara kom greitt heilt til ordklassane vart nemnd. Dette som skulle vere barneskulestoff,<br />
såg ut som nytt for halve klassen. Ny grunn til å frykte resultatet av leseprøva.<br />
Dette resulterte i at læraren starta eit hurtgkurs i ordklassar og setningsanalyse,<br />
men dette utvikla seg etter kvart til reine hundepratet med berre hundeeksempel.<br />
Korleis eg skal tolke dette er eg ikkje sikker på.<br />
Timen kom til slutt til enden, og lekse til neste gong er å lese side 131–134 og ta<br />
med ordliste. Klasse 1C hadde bestått dobbel norsktime med R, kanskje ikkje med<br />
glans, men vi klarte oss.<br />
■■■■■■ TIMEREFERAT 25. SEPTEMBER<br />
– I dag hadde Anette ord for dagen. Det var eit dikt av Inger Hagerup. Martha leste<br />
timereferat frå sist gong.<br />
– Læraren startar timen med informasjon om elevsamtalen. Vi får også utdelt to<br />
ark, der det blant anna står korleis vi skal forberede oss til elevsamtalen.<br />
– Alle elevane får tilbud om ein e-postadresse på skulen.<br />
– Vi får vite at Magnus vann kryssordkonkurransen, Thomas kom på 2. plass og<br />
Beate på 3.<br />
– Etter det går vi gjennom korleis vi skriv ein tekst: språk, oppbygning osv.<br />
– Lekse til neste norsktime: Sjå på bildet side 18. Skriv tre små tekster om det du<br />
ser. Demonstrer ein språkfunksjon per tekst.<br />
Reklameanalyse, annonse for Nestlé Café au<br />
Chocolat<br />
■■■■■■ SMÅ ØYEBLIKK AV NYTELSE<br />
«Små øyeblikk av nytelse.» Denne korte teksten er det første som fanger blikket mitt<br />
når jeg ser på A/S Nestlés reklameannonse for «Nescafé Café au Chocolat». De fire<br />
ordene er akkompagnert av et stort bilde at ansiktet til en mann som holder en kaffekopp.<br />
Han har lukkede øyne og ser fornøyd ut. Dette sammen med den lille teksten<br />
gjør at man skjønner budskapet i annonsen bare ved hjelp av blikkfanget: Om du<br />
drikker det samme som han, vil du oppleve et lite øyeblikk av nytelse. Et bilde av<br />
produktet Café au Chocolat er plassert nederst til høyre, delvis oppå det store bildet.<br />
Blikket vårt begynner altså på teksten og bildet av mannen, glir videre nedover til<br />
produktbildet. Man kan ikke unngå å se at det er mer tekst nedenfor, men det blir<br />
heller frivillig om man vil lese den eller ikke.<br />
Når leseren har kommet så langt, er det veldig forskjellig hva som vil skje videre.<br />
Jeg og mange med meg ville bare ha bladd videre. Kanskje er det fordi jeg ikke helt<br />
er i målgruppen, siden jeg ikke drikker kaffe? Men hva gjør annonsen for å holde på<br />
interessen og få deg til å lese resten av teksten? Reklamefolk vet at du ikke kjøper
Elevtekster 121<br />
blader og aviser for å lese reklame, derfor finner du sjelden vanskelige reklametekster.<br />
Denne reklamen er ikke noe unntak. Interesseteksten er skrevet med dobbelt linjeavstand,<br />
noe som gjør at den virker luftig og lettlest. Den er også kort, og siden<br />
teksten henvender seg til et «du» hele tiden, føler du at teksten snakker til nettopp<br />
deg. Dessuten er det to linjer med litt større skrift helt nederst på siden som du<br />
kanskje leser selv om du ikke leser hele teksten.<br />
Men selv om du leser en hel annonse, er det ingen garanti for at du kjøper produktet<br />
i annonsen. Den må inneholde noe mer, noe som åpent eller skjult forteller<br />
deg hvorfor du skal kjøpe nettopp dette produktet.<br />
Både bilde og tekst forsøker å overbevise om sammenhengen mellom Café au<br />
Chocolat og nytelse. «Café au Chocolat er en smaksopplevelse som gjør deg så<br />
opptatt av nytelsen at du glemmer å tenke», står det. Her argumenteres det altså med<br />
at drikken smaker godt og at den får deg til å slappe av. Neste setning er «Tankene<br />
tar fri i det øyeblikket du nyter Café au Chocolat, og hvem trenger ikke en fornyelse<br />
av og til.» Den siste delen av denne setningen er egentlig et spørsmål, men er ikke<br />
ledsaget av et spørsmålstegn. Dermed blir den automatisk endret fra spørsmål til en<br />
fortellende setning. Det blir slått fast at alle trenger fornyelse. Ingen kan vel være<br />
uenig i det?<br />
Nestlé-annonsen, som mange andre, spiller på positive konnotasjoner. I teksten<br />
nederst er det brukt mange positive ord: Kaffen er «fyldig», og sjokoladen er<br />
«utsøkt» med «herlig, skummende topping». Liker man kaffe og sjokolade, høres jo<br />
dette ut som en drøm. Helt til slutt står det «God fornyelse». Bildet er også med på å<br />
appellere til deg om å kjøpe denne fantastiske drikken. Det er ikke en hvilken som<br />
helst person som er avbildet, men en sympatisk mann som vi ubevisst kanskje ønsker<br />
å identifisere oss med. Jeg tror den henvender seg mest til ungdom og unge voksne,<br />
mest de voksne, for de har et mer travelt og stressende liv. Hele reklamen er egentlig<br />
ganske så fiks. Den er ikke bråkete, men stillferdig, avslappet og uskyldig, slik produktet<br />
også blir fremstilt. Fargene minner om kaffe og sjokolade. Ordene i teksten<br />
gir gode asossiasjoner for alle som er lei av stress og mas og drømmer om å slappe<br />
av. Det hele er vakkert og harmonisk. Om reklamen er overbevisende, er vanskelig å<br />
si. Personlig har jeg nå sittet og sett på denne reklamen i flere timer, og jeg kunne<br />
faktisk godt tenke meg en kopp Café au Chocolat.<br />
Innledninger til skoleartikkel – eleveksempler<br />
■■■■■■ OPPGAVE:<br />
Skriv en artikkel, der du drøfter en av påstandene.<br />
1 Ungdom i dag er bortskjemt, selvopptatte og har materialistiske verdier.<br />
2 Mye penger gir mer lykke.<br />
A Historisk innledning<br />
Ungdom får stadig høre av de eldre at de ikke verdsetter ting. De er bortskjemte<br />
og selvopptatte! Før i tiden, da de gamle var unge, var det andre tider.<br />
Bare det å ha nok mat på bordet verdsatte de høyt. De unge i dag derimot<br />
velter seg i junkfood! I gamledager var Norge et middelklassesamfunn, mens<br />
nå koser vi oss høyt oppe på listen over verdens beste land å bo i. Når utviklingen<br />
de siste tiårene har vært såpass drastisk, og vi stadig får mer og mer<br />
penger mellom fingrene samtidig som tilgangen på luksusvarer er enorm, er<br />
det ikke rart forbruket vårt øker drastisk. Vi handler merkevarer, sminke, data-
122 <strong>Panorama</strong><br />
spill, you name it. I flere miljøer blir det krevd visse ting for at ungdommen<br />
skal være inn, enten det er det nyeste dataspillet, den beste fotballen eller en<br />
ny Dior-kjole. Ja, før i tiden, da de gamle var unge, var det nok litt andre, mer<br />
sparsommelige tider …<br />
B Scenisk, fortellende innledning:<br />
Det var julaften, og i Granlund gaten var stemningen høy. Kalkunen og ribben<br />
var satt på bordet og gjestene svinset rundt med hvert sitt glass av den dyreste<br />
vinen. Under juletreet lå det tett med pakker, både store og små, harde og<br />
myke. Juletreet var det dyreste, fineste og største familien noensinne hadde<br />
sett. Med i prisen fulgte det også med kjøring og levering. Barna i familien satt<br />
med spente, forventningsfulle øyne og kjente på pakkene. Ungdommene<br />
hadde også stelt seg rundt og betraktet pakkene med glede. Så var det middag,<br />
og alle satt seg rundt bordet som var så fullt av julemat at det så ut som de kom<br />
til å ha rester helt framtil påske. Etter noen timer ved bordet der vinglassene<br />
flittig og regelmessig hadde fått påfyll og magene var fylt opp til halsen, var<br />
det tid for mer mat. Nå kom julens høydepunkt, i hvert fall syntes barna og de<br />
litt eldre det var det, nemlig kaffe, kaker og pakkeåpning. De unge stod og<br />
hoppet av glede rundt juletreet mens de eldre tok plass i sofaen. Også her var<br />
bordet fullt, kromkaker, pepperkaker, kransekake, sandkaker, sirups snitter og<br />
pikekyss.<br />
I mange norske familier, som hos den i Granlundgaten, brukes mye penger<br />
på hygge og (u)nødvendige gaver …<br />
C Spørsmålsinnledning<br />
Penger har alltid vært en stor del av samfunnet vårt. Og i dagens samfunn<br />
påvirker penger oss kanskje i enda større grad enn før. De fleste avgjørelsene<br />
vi tar, er avgjørelser basert på eller på grunn av penger. Mange setter likhetstegn<br />
mellom penger med lykke, men er det tilfelle? Er vi nordmenn lykkeligere<br />
enn for eksempel cubanerne? Og hvis vi er det, er det pengene og de<br />
materielle godenes skyld? Mange higer etter mammon, men blir de lykkeligere<br />
av større lønninger, av gode investeringer, av å tjene på å hyre svarte<br />
arbeidere istedenfor hvite? Og stopper noen gang pengekarusellen, fordi en<br />
pengetrøtt sjel sier: Hei, jeg vil av?<br />
D Definisjonsinnledning<br />
I denne teksten vil jeg argumentere for at penger gir lykke. Vi lever i et samfunn,<br />
der penger spiller en stor rolle. Det påvirker oss mer enn vi kanskje<br />
innser. Likevel vokser ikke lykken proporsjonalt med seddelbunken. Jeg vil<br />
drøfte i hvor stor grad penger påvirker oss i dagens samfunn.<br />
– Over står eleveksempler på innledninger. Nærles dem, og vurder dem. Finn først<br />
positive trekk ved innhold og språk, så vekstpunkt, dvs. forbedringspotensialet i<br />
dem.<br />
Innledninger i ulike sjangrer<br />
1, 2 og 3 kan leses i sin helhet på nettet
Elevtekster 123<br />
■■■■■■ OPPGAVE: SKRIV OM EN INTERESSE DU HAR<br />
1 Rollespill<br />
De arkene du holder i hendene dine, inneholder fakta og informasjon om verdens<br />
mest spennende hobby: Rollespill. Men for å få bort all tvil først, så er ikke denne<br />
type rollespill det du mest sannsynlig ser for deg: noen reserve-amatører som står<br />
på en scene og forsøker å etterlikne Shakespeare i et latterlig kostyme hver fredagskveld.<br />
Nei, dette er snakk om et meget avansert spill for alle over 10 år, med<br />
god fantasi og innlevingsevne. Rollespill er et spill uten brikker, kort og brett, der<br />
spillernes fantasi er den viktigste faktoren. Alt som skjer i rollespill foregår inni<br />
spillernes hode, og de eneste hjelpemidlene er noen spesielle terninger, spesiallaget<br />
for spillet. Dersom du allerede har sett rollespill, for eksempel på TV, så kan<br />
jeg berolige med at ikke alle er like sløve som de du mest sannsynlig så der. For<br />
på TV er alle rollespillere fremstilt som hobbysatanister som sitter i mørke<br />
lokaler og ruser seg på alt mulig. Men slik er det ikke i virkeligheten. De fleste<br />
som spiller rollespill både er og ser ut som helt vanlige mennesker, og jeg skal i<br />
denne teksten forsøke å forklare deg hva rollespill egentlig er.<br />
2 Astronomi<br />
– Når leddsetningen kommer først i … Stemmen til læreren er monoton og søvndyssende.<br />
Men jeg hører ikke mer, for jeg har hoppet ut av vinduet, og nå svever<br />
jeg over hustakene. Jeg flyr oppover. Akselererer. Skolen blir stadig mindre.<br />
Mindre og mindre. Snart kan jeg se hele Hordaland under meg. Hele Norge. Så<br />
hele Europa. Jeg suser oppover som en månerakett. Ut av atmosfæren. Rett forbi<br />
månen. Utover går ferden. Jeg passerer både Mars og asteroidene. Asteroidene er<br />
småplaneter som ligger spredt i et belte utenfor Mars.<br />
Så reiser jeg forbi gasskjempen Jupiter. Den er gigantisk. Tyngdekraften til<br />
Jupiter drar meg litt ut av kurs, men jeg er snart på rett veg igjen. Jeg kan se Saturn<br />
med ringene nærme seg. Den er nydelig. Ringene løser seg opp i et hav av store<br />
isklumper etter hvert som jeg kommer nærmere.<br />
■■■■■■ OPPGAVE: SKRIV EN TEKST OM LYDER. FRITT VALGT SJANGER<br />
3 En sabla fin tur<br />
Klokk, klokk, klokk, klokk, klokk er lyden av en kubjelle. En kubjelle skal henge<br />
rundt halsen på en ku, og ved å produsere den lyden som jeg nettopp har gjort et<br />
tappert forsøk på å beskrive, skal den hjelpe til med å holde kyrne i bjellekuens<br />
flokk samlet. Dette skjer fordi kyr av en eller annen mystisk grunn følger denne<br />
lyden.<br />
Den situasjonen som aller først dukker opp i min bevissthet ved lyden av en<br />
eller flere kubjeller, utspant seg på en meget spesiell telttur, en sommer for noen<br />
år siden.<br />
Jeg og en kamerat av meg, som sannsynligvis vil foretrekke å ikke bli nevnt<br />
med navn i noen av mine stiler, la oss derfor kalle ham herr Drøy, hadde bestemt<br />
oss ffor virkelig å flytte grensen for hva menneskekroppen kan tåle av fysiske<br />
anstrengelser, da vi på våre egne bein ville gå over Hamlagrø.<br />
4 Lyder<br />
Om jeg ligger helt stille, kan jeg høre at det suser på gangen. Der står fryseboksen.<br />
Det er en lyd som minner meg på at det er kveld, at alle i huset har falt til ro.<br />
Lyden er så svak, men likevel så er den der. Plutselig kommer et klikk. Har strømmen<br />
gått? Stillheten brer seg utover i huset, men brytes brått da en bil kjører forbi.<br />
Det fins mange lyder. Enkelte liker man ganske godt, andre kan gå en på nervene.<br />
Men lyder er der vel egentlig bare for å minne oss om at vi er til. Uten lyder<br />
er det jo dødsstille.
124 <strong>Panorama</strong><br />
Essay – Paradokset «det dyrisk menneskelige»<br />
Nansen meiner at friluftslivet fører oss attende til eit meir menneskelig tilvære. Det<br />
sa han i «Tale for ungdom» i 1921. Det er hans synspunkt. Og for meg verkar det<br />
umiddelbart heilt på trynet. Friluftslivet minner meg meir om å finne den dyriske sida<br />
ved mennesket. Ordet friluftsliv forbind eg med det å fryse om natta, vasse i gjørme<br />
og lyng og brake, og å ete usmakelig og for lite mat. Dette, saman med det å gå i<br />
dvale og å ha hale, er det aller minst menneskelige eg kan tenkje meg.<br />
Noko må ha endra seg sidan 1921, tenkjer eg, framleis spontant etter å ha lese<br />
sitatet frå talen. Er det friluftslivet som har endra seg? I 1921 blei det kanskje rekna<br />
som friluftsliv å stikke nasen ut gjennom ei opning i veggen og sniffe inn litt frisk<br />
luft. Eg kan sjå det menneskelige i det; enkelt, raskt og effektivt.<br />
Men no må eg trekkje inn fornuft og fakta. Skjerp deg, Christoffer, seier eg til<br />
meg sjølv. Eg veit jo at før i tida var det ikkje så mykje frisk luft der det budde menneske.<br />
Då heiv dei nemlig alt søppel og dovatn rett ut av vindauga. Like utafor husa<br />
var der ein grusom stank. Men det var for lenge sidan. I 1921 hadde dei kanskje ordna<br />
med eit kloakksystem. Det var trass alt etter den industrielle revolusjonen. Men<br />
stanken hang kanskje i litt enno etter alle dei åra med kloakk rundt huset. Ein måtte<br />
nok gå lenger for å finne fri luft (frisk luft).<br />
Nansen gjekk ganske langt, kjem eg på etter å ha skjerpa meg nokre hakk. Han<br />
har jo gått på ski. Eg har hørt rykte om opptil fleire polar. Der fraus han om natta og<br />
åt dårlig mat, nett slik som i friluftsliv i dag. Og det er faktisk dette han meiner fører<br />
oss til eit meir menneskelig tilvære. Dermed er eg tilbake til utgangspunktet.<br />
Dette kjem til å krevje konsentrasjon. Korleis kan dyriske aktivitetar og omgjevnader<br />
føre oss attende til eit meir menneskelig tilvære? Det er det vanskelig å fatte.<br />
Men ofte må ein berre godta at det som er det mest ulogiske er rett. Det har eg allereie<br />
i mitt korte liv opplevd utallige gongar. Døme på dette er at minus og minus blir<br />
pluss, vatn (som er det våtaste eg veit) kan tørke ut huda mi, og utføring av usunne<br />
aktivitetar som røyking, ekstremsportar, kroppslig forfall og enorm alkoholkonsumering<br />
blir møtt med respekt og beundring. Det er ingen grunn til at friluftsliv skal<br />
vere noko annleis enn alle desse døma. Min konklusjon blir dermed at friluftslivet tar<br />
oss attende til eit meir menneskelig tilvære fordi det er det motsette at det som er<br />
logisk.<br />
… Nei, no må eg ha sovna att. Eg kan ikkje konkludere med at noko er rett fordi<br />
det er ulogisk! Tenk korleis det hadde gått til, dersom eg overførte den tenkemåten<br />
til andre område! Plutselig ville opp ha vore det same som ned, og fram det same som<br />
attende. Etter kvart kunne det ha blitt normalt for meg å gå til skulen på hendene,<br />
uansett vér(!) Dette må eg stogge før det breier om seg! For ein gongs skuld må eg<br />
gå djupare inn i problemstillinga og gjere det ulogiske logisk.<br />
Det er altså her konflikten tilspissar seg. Korleis kan det dyrisk primitive friluftslivet<br />
gje eit meir menneskelig tilvære? Eg tenkjer så hardt eg kan, men ingenting med<br />
meining fell meg inn. Lufta er tjukk som ertesuppe her inne. Eg må ut for å tenkje<br />
klårare. Ut i frisk luft må eg.<br />
Eg kler på meg og går ut. Det er kjølig, men klårt. Nysnøen ligg som eit kvitt<br />
teppe over landskapet, loddent, mjukt over det som i går var ujamne knausar og<br />
nakne tre. Eg vandrar i eit minutt eller to langs skogkanten. Det tar ikkje lengre tid<br />
før sivilisasjonen er ute av synsfeltet mitt. Når eg ser bak meg, ser eg berre spora av<br />
ecco-skoa mine, storleik førtito. Framfor meg finst det ikkje spor, ikkje ei einaste leiesnor<br />
eller forslag til kor eg skal gå. Det er eg som tar avgjerda heilt åleine. Det kjennest<br />
bra.<br />
Idet sola nesten bryt gjennom det tynne, gråblå skylaget, trekkjer eg lufta gjentatte<br />
gongar heilt ned i lungene og ut att. Landskapet er ljost og aude, og eg tykkjer
Elevtekster 125<br />
det er vent. Med eitt får eg auge på eit stakkarsleg, lite, vinterkledd ekorn. Eg står<br />
heilt still og følgjer den vesle skapningen med blikket, der han fyk opp og ned trestammene<br />
på jakt etter mat. Hjernen min gjer eit rykk idet tanken på at ekornet ikkje<br />
har tid til å stoppe opp og nyte den vakre naturen, streifar meg. I lynande klårleik<br />
spurtar eg attende den vegen eg kom. Eg følgjer spora mine mot sivilisasjonen og<br />
skrivepulten for å skrive ned det som nesten har fått hjernen min til å vibrere av tankeverksemd.<br />
No har eg fått nett like dårleg tid som ekornet.<br />
Det som er skilnaden på dyr i naturen og menneske i naturen, er at dyra ikkje er<br />
der frivillig. Frivillig oppleving og nyting av det estetiske er det menneskelige. For<br />
dyra, til dømes for det vesle ekornet, tyder naturen live eller daude. Dyra stressar<br />
rundt i skogen for å finne mat, bustad, partnar og alt det andre som vi stressar rundt<br />
i våre urbane miljø for å finne. Når eit menneske vil kome seg bort frå alt dette kavet,<br />
er det nettopp ute i naturen det søkjer ro og fred. Og, som eg nett har opplevd sjølv,<br />
naturen og den friske lufta set i gong det som er det mest menneskelige av alt: tenkinga.<br />
Naturlige hendingar og omgjevnader gjer tankane klåre og gjer det lettare å<br />
forstå grunnleggjande samanhengar. Når vi opplever naturen, forstår vi at vi ikkje er<br />
dyr.<br />
Endelig forstår eg Fritjof Nansen, og eg er viss på at han ville ha forstått meg. No<br />
er vi vener att. Medan eg lar gleda over den vellukka bunnsøkjinga mi i problemet<br />
søkke inn, planlegg eg det nye prosjektet mitt: Ei serviceteneste for dyr som vil finne<br />
det dyriske i seg; byferie.<br />
Kåseri – Om byidentitet<br />
Som dere vet har litteraturen i det seneste tiår dreid seg mye om identitetsproblematikk,<br />
ja til det gruskrekkeligste, ville en Roald Dahl ha sagt det. Det er «reality», på<br />
det aller sterkeste iblant – i hallbergske og gryttenske og marsteinske og ørstavikske<br />
tekster – og gjerne «en dirty realism», som det så vakkert heter.<br />
Og nå må jeg få bekjenne: Selv strir jeg også med en identitetsproblematikk. Tenk<br />
det! Jeg er altså fra Larvik, og larviksfolk har problem med å vite hva de skal hete,<br />
ja, jeg mener – begrepet larviksfolk blir liksom litt for lite spesi og samtidig altfor<br />
generelt. Inntil nå har jeg trodd at jeg var larvikenser, akkurat som folk fra Molde er<br />
moldensere og som den bergensmannen jeg er kjæreste med, er bergenser.<br />
Men så kom altså denne Finn Erik Vinje og rotet det til for meg her en dag i lokalavisen<br />
for Larvik. Han hadde tilfeldigvis vært på en sykkeltur i distriktet, for flere<br />
grå hår siden, og en gang da han var litt sprekere enn nå, og under sykkelturene i<br />
vakre Lågendalen hadde han begynt, språkprofessoren, å interessere seg for hvem<br />
han omgikkes der nede i kystperledistriktet. Han kom til at vi og altså også jeg<br />
kanskje var en larvikar. Historisk sett var visst det en egnet betegnelse. Jeg ble ikke<br />
imponert, heller snarere forvirret. Her går jeg altså rundt og er blitt en larvikar. Om<br />
jeg trykkforskyver og blir en larvi’kar, får jeg virkelig problemer. Jeg trives bedre<br />
som larviksjente.<br />
Noen har prøvd seg med den kraftfulle betegnelsen larviking. Det gir meg helt<br />
gale assosiasjoner, til vikingtid og mjød og elendighet, og dessuten heter folk i nabokommunen<br />
gjerne sandefjordinger, med nettopp en slik – ing-endelse, og Sandefjord<br />
har liksom vi fra Larvik vondt for å menge oss med. Ja, gjennom nedarvet underlegenhet<br />
i møte med de snobbete og rike hvalfangerne, har vi iblant vært skap-larvikensere.<br />
Jeg har ellers gode venner fra Arendal, og de er arendalitter. Med den erfaringen<br />
prøvde jeg meg på en vri inspirert derfra og lurte på om jeg kunne være en larvikitt.<br />
Man akk nei – vår berømte bergart, gode eksportvare, monumentale stein med
126 <strong>Panorama</strong><br />
utsøkte krystaller får beholde navnet i fred, selv om det gir gode konnotasjoner. Jeg<br />
– en larvikitt! – Motvillig må jeg innse at det dessverre blir helt feil.<br />
Om jeg skrur identitetsproblematikken ytterligere noen skrugjenger til og ser på<br />
hvor i Larvik jeg kommer fra, hva bydelstilhørighet kan føre til av navn, kan jeg<br />
kanske få en inderligere geografisk tilhørighet, men ingen skjønner noe av det og da<br />
er jeg like langt. En fra bydelen Langestrand i Larvik er en soting – der kommer mor<br />
min fra, og i Byskogen bor byskogrottene – der kommer far min fra, men hva en<br />
krysning av byskogrotter og sotinger blir, tør jeg ikke en gang tenke på.<br />
Nå bor jeg på Bygdøy. Heretter kaller jeg meg utflytter fra Larvik. Spør noen hvor<br />
jeg kommer fra, vurderer jeg spørsmålsstilleren. Iblant svarer jeg: fra Bygdøøøøøø,<br />
med lang, lang ø, det sier alt om identitet<br />
Intervju – Dødslek på norske veier<br />
Det forekommer nesten daglig, råkjøring med livet<br />
som innsats. Her i dette intervjuet møter vi en av de<br />
såkalte fartsfantomene.<br />
Mange mener at de må være gale, de som kjører så fort at det kviner i dekkene. De<br />
tenker ikke sikkerhet, sier noen. Andre mener at det er for adrenalin-kicket sin skyld<br />
de gjør det. Jeg har møtt en som virkelig råkjører. Kanskje får vi svar på noen av<br />
spørsmålene.<br />
Jeg går opp innkjørselen til huset, og rett rundt hjørnet står det en person.<br />
– Åhh, helsiken som du kvapp meg no, sier en stemme. (Han er tydeligvis en fyr<br />
som er på vakt.) Jeg har spurt på forhånd om det var greit at jeg gjorde intervjuet. Det<br />
var greit på en betingelse, at jeg bare brukte fornavn og sensurerte et eventuelt bilde.<br />
Selv om det bare er et skole-intervju, kan man aldri være forsiktig. Intervjuobjektet<br />
mitt heter Rolf. Vi hilser på hverandre, og så starter jeg med spørsmålene mine.<br />
– Hva slags kjøretøy eier du?<br />
– Jeg har en vanlig Toyota Corolla 97-modell og en 1200 cc ducati sykkel. Og jeg<br />
pleier å låne en BMW av en kompis av og til.<br />
– Pleier du ofte å kappkjøre?<br />
– Nja, gjør vel egentlig det. Selv om jeg bare er ute og kjører så er det liksom alltid<br />
et slags kappløp. Om å gjøre å ikke bli forbi kjørt, svarer Rolf. Jeg og noen kompiser<br />
pleier om kveldene og ha kappløp rundt om i Bergens-området. Vi pleier av og til å<br />
kjøre til Voss også, men der er veien ganske risikabel fordi det ofte er sivilpurk og<br />
radarkontroll.<br />
– Et uforberedt spørsmål: Hvordan unngår du å bli tatt?<br />
– Nei det er mange måter det. Den ene er kompis til kompis metoden.<br />
– Hva mener du med det, spør jeg. Rolf tar frem en røyk og fyrer i den. Han tar<br />
et skikkeleig mannadrag og svarer: – Det er ganske så enkelt, vis det er en jeg kjenner<br />
som enten blir tatt i fartskontroll eller ser en så sender han en sms eller ringer for å<br />
spre nyheten rundt, så sender jeg det videre til den jeg syns det måtte angå, til slutt<br />
vet «alle» det. De fleste har sikkert fått samme beskjeden opptil flere ganger. Det er<br />
to metoder til som er mye brukt, en av dem er sånn radarvarsling på sms, det er en<br />
ganske sikker metode, den siste er vel den som er sånn sett dårligst. Vis jeg har lyst<br />
å kjøre fort men er usikker på strekningen der jeg vet for eksempel at det er ofte kon-
Elevtekster 127<br />
troll så tar jeg å kjører strekningen mange ganger, frem og tilbake helt til jeg er sikker<br />
på at det ikke er politi der.<br />
– Hva er det som er dårlig med det? spør jeg.<br />
Han kubber røyken og sier – For det første så tar det lang tid og koster meg<br />
bensin, for det andre bruker politiet to minutter til å rigge opp måleutstyret sitt, der<br />
de ikke var for ti minutter siden er de plutselig, svarer Rolf.<br />
Rolf finner frem bøte og spyleslange. Han fyrer opp en ny røyk mens han begynner<br />
og vaske sykkelen.<br />
– Hvor mange farts bøter har du fått på sykkelen din?<br />
– Bare en svarer han med et glis rundt munnen. Det var vel for to år siden da jeg<br />
og noen kompiser var på en liten motorsykkel ferie i Norge at jeg ble tatt. – Hvor fort<br />
kjørte du? – Ehh, det var ikke så veldig fort, 82 km/h i 70 sonen, jeg følgte bare flyten<br />
i trafikken. Bilen før meg og kompisen min på sykkel bak meg slapp bot mens jeg …<br />
ingen nåde.<br />
Han vasker videre på sykkelen og så sier han stolt – Har du lyst til å ta et bilde av<br />
meg og sykkelen? jada svarer jeg og finner frem kameraet.<br />
– Hva er det forteste du har kjørt?<br />
– ehh, vet vel egentlig ikke tror det nærmer seg 175 km/h en gang, men det var på<br />
Autobanen i tyskland, jeg digger det «skråe åttetallet», som betyr fri fart. Jeg så ikke<br />
på speedomenteret, men jeg tror det var noe sånt.<br />
– Hvordan føltes det å kjøre så fort?<br />
– Åh du kan bare gjette, sier Rolf mens han drømmer seg bort.<br />
– Tenker du aldri på sikkerheten til andre mennesker?<br />
– Jo det gjør jeg, selv om jeg liker og kjøre fort så mener jeg at jeg alltid har kontrollen,<br />
mener jeg da selv. Med gode sjåfører og gode sykler/biler så går det oftest<br />
bra. Men jeg tenker jo stadig vekk når jeg ser på nyhetene at enda en person har dødd<br />
i trafikken. Jeg mener at farten har litt av skylden, men det betyr jo ikke at de skal<br />
sette farten ned ytterligere, sier Rolf med en tydelig irritert stemme. Det jeg mener<br />
har mesteparten av skylden er kjøre opplæringen her i Norge. den mener jeg er for<br />
dårlig. De som dør i en ulykke der en har råkjørt noe så inn i helsiken er jo som oftest<br />
helt ferske sjåfører. Greit nok at de har akkurat fått bil og førerkort, og de får kjøre<br />
så fort de vil, men da får de ikke sutre og heller ta konsekvensen av dette.<br />
– Hva er favoritt sykkelen din?<br />
– Du ser på den. Du aner ikke hvor mye jeg måtte spare for å få råd til den sykkelen,<br />
men den var verdt vært eneste øre. Jeg skjønner ikke dem som syns at Harley<br />
Davidson-syklene er noe tøff. Det høres ut som at den som sitter oppå eter bønner<br />
døgnet rundt. Ja ja smak og behag, men jeg står fast ved mitt valg.<br />
Et siste spørsmål: Hva er det som er så gøy med å rett og slett svinkjøre, det blir<br />
jo forbundet med råning?<br />
– Det er veldig gøy å kjøre fort, du får det «kicket», en kan kjenne adrenalinet<br />
bruse igjennom årene. Den herlige følelsen av vinden på kroppen, den evige spenningen.<br />
(Okey takk for intervjuet, vi snakkes, ha det sier jeg)<br />
Jeg ser så vidt speilet på sykkelen i det jeg går ut av porten, jeg tenker ved meg selv,<br />
en sånn sykkel skal jeg ha en gang.<br />
(Teksten er ikke rettet for skrivefeil.)
128 <strong>Panorama</strong><br />
Vurderingsskjemaer<br />
og refleksjonsskjemaer<br />
Det fins vurderingsskjema til (skole)artikkelen og refleksjonsskjema til sjangrene<br />
essay og kåseri. Til disse sjangrene fins enten kurs eller punktoppsett med illustrerende<br />
eksempler i <strong>Panorama</strong>.<br />
Vurderingsskjemaet kan enten brukes av læreren, som en vurdering av en tekst,<br />
eller av eleven, som krysser av for hvordan han har fått til teksten sin – det vil si om<br />
sjangeren innfris, om relevante virkemiddel (form) er benyttet og om innholdet fungerer.<br />
Skjemaet leveres inn med teksten. I tillegg til skjemaet, kan elevene gjerne<br />
reflektere fritt rundt egen skriving, for eksempel på skjemaets bakside.<br />
Skjemaet skal forstås slik:<br />
– tydelig vekstpunkt betyr at eleven har besvart «punktet» under middels. Det fins<br />
tydelige vekstmuligheter/arbeidsoppgaver her.<br />
– på det jevne betyr at eleven besvart «punktet» middels bra. Mye fungerer, noe kan<br />
forbedres.<br />
– mye bra betyr at «punktet» er godt besvart.<br />
Refleksjonsskjemaer til essay og kåseri kan også enten brukes av elver eller lærer.<br />
Elevene bruker hele skjemaet (både Greit å sjekke og Typiske virkemiddel for kåseriet/essayet/«Sjangerkrav»),<br />
og skjemaet leveres inn sammen med teksten. Skjemaene<br />
kan også være fin støtte i forbindelse med langskrivingsoppgaver på skolen. Om<br />
lærer bruker skjemaet, fylles bare rubrikkene for Typiske virkemiddel for kåseriet/<br />
essayet/«Sjangerkrav» ut. Refleksjonsskjema for novelle brukes på tilsvarende vis.<br />
Vurderingsskjema for tekster i norsk er ment til bruk for alle typer tekster. Om<br />
kategoriene tydelig vekstpunkt, på det jevne og mye bra, se beskrivelse over.<br />
Skjemaer som kopieringsoriginaler:<br />
Vurderingsskjema for tekster i norsk<br />
Vurderingsskjema skoleartikkel<br />
Vurderingsskjema for muntlig framføring<br />
Vurderingsskjema for argumenterende tale<br />
Vurderingsskjema/refleksjonsskjema – novelle<br />
Vurderingsskjema/refleksjonsskjema – essay<br />
Bildeanalyse<br />
Tolk bildet
Navn og klasse:<br />
Vurderingsskjema for tekster i norsk<br />
Til innhold Tydelig<br />
vekstpunkt<br />
1 innledning<br />
2 hoveddel: stoffutvalg<br />
3 avslutning<br />
4 sjangerbeherskelse<br />
5 engasjement, kreativitet og temperatur<br />
Struktur, oppsett, orden og lengde:<br />
6 oppgavenummer og overskrift<br />
7 lesbar skrift/god font<br />
8 struktur<br />
9 avsnittsføring<br />
10 tekstens lengde<br />
Form:<br />
11 setningsdannelse<br />
12 variasjon på ordnivå<br />
13 overganger fra avsnitt til avsnitt<br />
14 og/å<br />
15 komma<br />
16 elementære feil på ordnivå<br />
17 andre ortografiske/gram. feil<br />
Kopieringsoriginal<br />
Vurderingsskjemaer og refleksjonsskjemaer 129<br />
På det<br />
jevne<br />
Mye bra
130 <strong>Panorama</strong><br />
For sidemålstekster! Feil i: Tydelig<br />
vekstpunkt<br />
18 substantiv<br />
19 verb<br />
20 elementære feil på ordnivå<br />
21 pronomen, spørreord<br />
22 adjektiv, adverb<br />
Kommentar:<br />
Kopieringsoriginal<br />
På det<br />
jevne<br />
Mye bra
<strong>Panorama</strong>, fra side 222<br />
Navn:<br />
Vurderingsskjema – skoleartikkel<br />
Innledning Tydelig<br />
vekstpunkt<br />
1 Hvilken innledning er valgt?<br />
Hoveddel:<br />
2 tema/utdyping<br />
3 argumenter<br />
4 djevelens advokat (være både for og mot)<br />
5 vise til eksempler<br />
6 styrkemarkører<br />
7 objektiv, saklig, nøktern<br />
8 stoffutvalg<br />
Avslutning:<br />
9 Hvilken avslutning er valgt?<br />
Sjangerbeherskelse:<br />
10 Sjangerbeherskelse<br />
Struktur, oppsett, orden og lengde:<br />
11 oppgave og overskrift<br />
12 strukturering av teksten<br />
13 avsnittsføring<br />
14 tekstens lengde<br />
Kopieringsoriginal – side 1 av 2<br />
Vurderingsskjemaer og refleksjonsskjemaer 131<br />
På det<br />
jevne<br />
Mye bra
132 <strong>Panorama</strong><br />
Form: Tydelig<br />
vekstpunkt<br />
15 elementære feil på ordnivå<br />
16 andre ortografiske/gram. feil<br />
17 variasjon på ordnivå (verb og pronomen)<br />
18 setningsdannelse/ufullstendige setninger<br />
19 overganger fra avsnitt til avsnitt<br />
20 og/å<br />
21 komma<br />
Kommentar:<br />
Kopieringsoriginal – side 2 av 2<br />
På det<br />
jevne<br />
Mye bra
Vurderingsskjema for muntlig framføring<br />
Vurderingsskjemaer og refleksjonsskjemaer 133<br />
Veiledning og evaluering av __________________________________________________<br />
Allment: tydelig<br />
vekstpunkt<br />
1 innledning, forberedelse av lytterne<br />
2 evnen til å formidle alene/i gruppe<br />
3 uavhengighet av manus<br />
4 bruk av hjelpemiddel<br />
5 erobring av rommet/formidlingsevne<br />
Innhold og struktur:<br />
6 stoffutvalg<br />
7 struktur i presentasjonen<br />
8 engasjement, kreativitet<br />
Form:<br />
9 mimikk<br />
10 gestikk<br />
11 pauser<br />
12 tempo<br />
13 artikulasjon<br />
14 volum, variasjon i stemmebruk<br />
15 blikkontakt<br />
16 kroppsspråk<br />
Kopieringsoriginal – side 1 av 2<br />
på det<br />
jevne<br />
mye<br />
bra
134 <strong>Panorama</strong><br />
Lytteposisjoner: tydelig<br />
vekstpunkt<br />
17 bruk av lytteposisjoner:<br />
Eks. på lytteposisjoner:<br />
– evaluering (informativt, ekspressivt og/eller<br />
appellativt)<br />
– oppsummering (lyttelogg, muntlig gjenfortelling av<br />
poeng, høydepunkt osv.)<br />
– spørsmål (oppklarende, utdypende, bekreftende osv.)<br />
– bekreftende kortrespons<br />
– ikke-reaksjon<br />
– non-verbal reaksjon, dvs. bruke kroppsspråket<br />
– stemningsskapende lyder: klapping, heiarop osv.<br />
18 Hvordan var lytterne til framførerne? Inntok den<br />
enkelte lytteposisjoner som var til hjelp i situasjonen<br />
(både for lytteren selv og for framføreren)?<br />
på det<br />
jevne<br />
mye<br />
bra<br />
under middels middels over middels <br />
Sluttkommentar og karakter: ________________________________________________<br />
Kopieringsoriginal – side 2 av 2
Vurderingsskjema for argumenterende tale<br />
Veiledning og evaluering av<br />
Formål Tydelig<br />
vekstpunkt<br />
1 forandre holdninger<br />
2 mane til handling<br />
Argumentene understøttet med<br />
3 fakta<br />
4 eksempel<br />
5 statistikk<br />
6 ekspertuttalelse<br />
Taleren viser til<br />
7 uenighet<br />
8 behov<br />
9 felles platform<br />
10 årsakvirkning<br />
11 problemløsning<br />
Disposisjonsmodell<br />
12 logisk tankerekke<br />
13 oppregning av argument<br />
14 problemløsning<br />
15 bedre alternativ<br />
Appell til publikums følelser<br />
16 valg av stoff/materiale<br />
17 valg av ord og uttrykk<br />
Sluttkommentar og karakter:<br />
Kopieringsgrunnlag<br />
Vurderingsskjemaer og refleksjonsskjemaer 135<br />
På det<br />
jevne<br />
Mye bra
136 <strong>Panorama</strong>
Vurderingsskjemaer og refleksjonsskjemaer 137
138 <strong>Panorama</strong>
Beskriv bildet<br />
Bildeanalyse<br />
1 Har bildet tittel, og vet du navnet på fotograf/kunstner? Årstall?<br />
Vurderingsskjemaer og refleksjonsskjemaer 139<br />
___________________________________________________________________<br />
___________________________________________________________________<br />
2 Motiv: Beskriv hva du ser på bildet.<br />
___________________________________________________________________<br />
___________________________________________________________________<br />
___________________________________________________________________<br />
3 Komposisjon: Beskriv plasseringen av motiv i forhold til andre elementer.<br />
___________________________________________________________________<br />
___________________________________________________________________<br />
___________________________________________________________________<br />
___________________________________________________________________<br />
4 Beskriv linjer og flater i bildet. Komposisjonsprinsipp?<br />
___________________________________________________________________<br />
___________________________________________________________________<br />
___________________________________________________________________<br />
___________________________________________________________________<br />
5 Beskriv synsvinkel og utsnitt<br />
___________________________________________________________________<br />
___________________________________________________________________<br />
___________________________________________________________________<br />
___________________________________________________________________<br />
6 Beskriv farger og lys.<br />
___________________________________________________________________<br />
___________________________________________________________________<br />
___________________________________________________________________<br />
___________________________________________________________________<br />
Kopieringsoriginal
140 <strong>Panorama</strong>
Prosjektrapport –<br />
en mulig oppskrift<br />
Forside<br />
Prosjektrapport – en mulig oppskrift 141<br />
Kilde: Ullern videregående skole, 2005<br />
Rapporten skal ha en forside med fag, navn, klasse, dato og tittel. Den bør ikke ha<br />
sidetall.<br />
Forord<br />
Rapporten må ha et forord som for eksempel forteller hvilke personer (gjerne med<br />
tittel), organisasjoner og bedrifter som har hjulpet med stoff. I tillegg må det stå<br />
hvem som har veiledet. Til slutt kan en gjerne nevne personer en vil takke. Nederst<br />
står sted, dato og underskrifter.<br />
Innholdsfortegnelse<br />
Som side nummer 2 i rapporten kommer innholdsfortegnelse med sidehenvisninger.<br />
Innholdsfortegnelsen gjør det lett for leseren å finne fram i rapporten.<br />
1 Innledning<br />
I innledningen skal gruppen beskrive problemstilling og hypoteser. Problemstillingen<br />
skal være formulert som et åpent spørsmål, og være så avgrenset at det er mulig<br />
å gjennomføre arbeidet innen den tiden som er avsatt.<br />
Før dere bestemmer dere for hvordan dere skal finne svar på problemstillingen,<br />
må dere finne ut hva dere tror blir svar på problemstillingen. Slike mulige svar kalles<br />
hypoteser.<br />
Et eksempel:<br />
Problemstilling: Hvorfor drikker «etnisk norsk» ungdom mer alkohol enn<br />
ungdom som ikke er «etnisk norske»?<br />
Hypoteser:<br />
a Vi tror at foreldrene til ungdom som ikke er «etnisk norske» er strengere,<br />
det vil si at de passer bedre på at barna deres ikke drikker.<br />
b Vi tror at religionen har mye å si. Muslimer drikker mindre enn kristne.<br />
2 Fagdel, teoridel<br />
Prøv gjennom brosjyrer, bøker, aviser, leksikon, Internett osv. å finne teori og bakgrunnsmateriale<br />
som kan belyse og gi svar på problemstillingen. Lærebøkene bør<br />
være en viktig kilde. Oppgi alltid kildene du har hentet stoffet fra.<br />
I fagdelen skal dere skrive sammendrag i egne ord fra de kildene dere mener<br />
beskriver viktig teori og de kildene som dere henter argumentasjon fra. Dette skal<br />
være en informativ tekst.
142 <strong>Panorama</strong><br />
■■■■■■ KILDEHENVISNINGER<br />
I hele rapporten må dere være veldig nøye med å oppgi hvor dere har hentet teori fra<br />
og vise klart hvilke påstander som ikke er deres. Kilder kan henvises til på flere måter<br />
i teksten, se under:<br />
1 I følge Aftenposten 30.01.04, side 4 blir det påstått at elever i norske ungdomsskoler<br />
drikker mer alkohol enn før …<br />
2 Oppgi kilde og sidehenvisning i parentes bak påstanden: Elever i norsk skole<br />
drikker mer alkohol enn før (Aftenposten 30.01.04 side 4)<br />
3 Bruk fotnote: Elever i norsk skole drikker mer alkohol enn før 1<br />
4 Kilde hentet fra internett skal henvises til med dato og en fullstendig, nøyaktig<br />
adresse: (30.01.04:http://www.aftenposten.no/nyheter/articleID=734 988)<br />
3 Datadel (Den er ikke alltid med i et prosjekt.)<br />
Noen prosjekter er avhengige av å samle inn datamateriale (tall), som skal drøftes i<br />
kapitlet kalt «Drøfting». Med datamateriale tenker vi som regel på offentlig statistikk,<br />
resultater fra egne intervjuer, egne tellinger/målinger, spørreundersøkelser og<br />
laboratorieforsøk.<br />
Det kan være viktig å få intervjuskjemaer og spørreundersøkelser godkjent av<br />
veileder før de foretas. Skjema til spørreundersøkelsen og intervjuguiden skal alltid<br />
følge som vedlegg til rapporten. Datainnsamlingen må ikke bli for stor. Husk at<br />
materialet skal bearbeides!<br />
4 Drøfting<br />
Dette er en viktig del av oppgaven. Det er viktig ikke å bestemme seg for en konklusjon<br />
før dere har diskutert hva dere har funnet ut. Mens teori og datadel kun skal være<br />
informative tekster, skal dere i dette kapittelet diskutere for og imot (artikkelsjanger)<br />
og ha egne meninger om det dere har funnet ut, dvs. være mer ekspressive.<br />
Kanskje kan disse spørsmålene være til hjelp?<br />
– Er det mulig å trekke en konklusjon, eller må det ytterligere undersøkelser til for<br />
å si noe sikkert?<br />
– Stemmer teoridelen med datadelen?<br />
– Hvordan stemmer hypotesen, som ble satt opp før undersøkelsen, med det dere<br />
har funnet ut?<br />
– Er det feilkilder en bør ta i betraktning?<br />
– Er det andre intervjuer eller andre spørsmål som burde vært stilt for å få undersøkelsen<br />
bedre?<br />
– Er det andre kilder som burde vært brukt?<br />
5 Kildekritikk<br />
For å sikre at konklusjonen dere kommer framtil er troverdig, må dere forsøke å analysere<br />
kildene dere har brukt. Kildenes avsendere kan være svært ulike. Forsøker<br />
kilden å påvirke deg i en bestemt retning, eller innehar den nøytral informasjon?<br />
Dette vil avgjøre hvorvidt informasjonen du bruker i rapporten er «objektiv». For at<br />
rapportens konklusjon skal være troverdig, må dere altså passe på å bruke flere kilder<br />
med ulike oppfatninger i de tilfellene der kildene har som formål å påvirke!<br />
I dette kapittelet skal dere evaluere de viktigste kildene dere har brukt. Bruk skjemaet<br />
for kildekritikk, og legg dette ved som vedlegg til rapporten.<br />
1 Artikkel: Aftenposten 30.01.04 side 4 (Gå inn på «sett inn» i verktøylinjen og velg fotnote)
Prosjektrapport – en mulig oppskrift 143<br />
Husk at hovedspørsmålet du skal svare på er: Gir hovedkildene deres troverdig<br />
informasjon, slik at de er pålitelige og kan brukes i en konklusjon i rapporten?<br />
Skjema for bildekritikk, se side xxx.<br />
6 Konklusjon<br />
Konklusjonen må være et svar på problemstillingen. Hadde vi rett, eller tok vi feil?<br />
Husk at det er ikke et mål i seg selv å ha rett, det viktigste er at dere viser refleksjon<br />
i forhold til egen problemstilling.<br />
Det som avgjør om oppbyggingen av rapporten er god, er at alle deler må henge<br />
sammen. Den som leser, må kunne se en rød tråd gjennom alle «delene». Teori og/<br />
eller datadel må brukes i drøftingen, der dere diskuterer for og imot). Dere skal konkludere<br />
helt til slutt, og denne konklusjonen skal stemme med drøftingen.<br />
Du behøver ikke være skråsikker i konklusjonen. Husk – det er ikke sikkert at<br />
dere har kommet til et entydig svar!<br />
Litteraturliste – kildehenvisning<br />
Listen skal være så nøyaktig at veileder skal kunne gå til kilden og kontrollere det<br />
dere har skrevet. Ved bruk av Internett må du oppgi nøyaktige og fullstendige adresser.<br />
Vedlegg<br />
Legg ved skjema(er) for kildekritikk, der dere bruker andre kilder enn leksikon og<br />
lærebøker.<br />
Intervjuskjema eller spørreskjema er det vanligste i denne delen. Det kan også<br />
være aktuelt å lage tabeller som viser hele tallmaterialet du har samlet inn. Spesielle<br />
tabeller, diagrammer eller figurer kan også være aktuelle å legge ved som vedlegg.
144 <strong>Panorama</strong><br />
Rapport – et eksempel på en innholdsfortegnelse:<br />
Forside<br />
Forord<br />
Innholdsfortegnelse med sidehenvisninger<br />
1 Innledning<br />
1.1 Problemformulering med hypotese<br />
1.2 Begrunnelse for valg av tema<br />
1.3 Avgrensning av oppgaven<br />
1.4 Definisjon av ord og uttrykk<br />
2<br />
3 Teoridel, fagdel<br />
1.1 …<br />
1.2 …<br />
4 Datadel<br />
1.3 …<br />
1.4 …<br />
5 Drøfting<br />
1.5 …<br />
1.6 …<br />
6 Kildekritikk<br />
7 Konklusjon<br />
Vedlegg:<br />
Litteraturliste<br />
Skjema for kildekritikk<br />
Spørreundersøkelse – skjema<br />
Fullstendige resultater/innsamling av datamateriale (statistikk)
Prosjektrapport – en mulig oppskrift 145<br />
Rapport<br />
– en smørbrødliste for utformingen av den<br />
– Forsiden skal ha fag, navn, klasse, dato og tittel. Tittel skal ha store typer.<br />
– Innholdsfortegnelsen skal ha henvisninger til sider i rapporten<br />
– Det skal være topptekst med gruppemedlemmenes navn<br />
– Det skal være bunntekst med sidenummer<br />
– Skriftstørrelse skal være 12, og linjeavstanden 1,5<br />
– Hvert nye hovedpunkt (hele nummer: 1, 2 osv.) skal starte på ny side, alle andre<br />
punkter skal følge rett etter hverandre i dokumentet<br />
– Inneholder rapporten bilder, utregninger fra Excel, diagrammer etc., limes dette<br />
inn ved hjelp av programmer, som Word, Excel osv<br />
– Overskrifter og innhold skrives og nummereres etter følgende standard:<br />
NB! Se spesielt på hvordan overskriftene skal ha ulike formater mht. bokstavstørrelse<br />
og fet/understreket:<br />
1 INNLEDNING (STORE BOKSTAVER, fet type)<br />
1.1 Problemstilling (Små, fete bokstaver)<br />
1.2 Hypoteser<br />
1.2.1 Hypotese 1: … (Små bokstaver med understreking)<br />
1.2.2 Hypotese 2: …<br />
Rapport – noen tips til språkføringen i den<br />
1 Teksten i rapporten skal skrives med fullstendige setninger, og språket skal være<br />
så presist som mulig.<br />
2 Gruppen skal begrunne meninger og valg.<br />
3 Gruppen drøfter ved å se flere sider av en sak. Referer gjerne til de diskusjonene<br />
gruppen har hatt, før dere forteller hvilken konklusjon dere kom fram til.<br />
4 Gruppen bruker faguttrykk i rapporten. Dere må vise av sammenhengen at dere<br />
forstår hva begrepene betyr.<br />
Rapport<br />
– et forslag til vurdering av gruppeprosess<br />
■■■■■■ HOLDNINGER TIL HVERANDRE<br />
– Alle gruppemedlemmer skal alle kunne si sin mening og bli hørt<br />
– Alle gruppemedlemmer skal oppleve at de er med og bestemmer noe<br />
– Alle forsøker å ha en positiv holdning til de andre i gruppen<br />
– Arbeidsfordelingen er rettferdig<br />
■■■■■■ FREMDRIFT I ARBEIDET<br />
– Elevene setter opp en fremdriftsplan i begynnelsen av prosjektet med en klar<br />
arbeidsfordeling og med realistiske tidsfrister<br />
– Gruppen holder tidsfrister (både frister dere har gitt dere selv og de fristene dere<br />
får av veileder)<br />
– Alle på gruppen er informert til enhver tid om hva de andre holder på med, og om<br />
gruppens planer<br />
– Gruppen fordeler arbeidet jevnt på alle medlemmene
146 <strong>Panorama</strong><br />
■■■■■■ VEILEDNING<br />
– Alle på gruppen møter til veiledning<br />
– Alle på gruppen møter forberedt til veiledning med egne spørsmål<br />
– Gruppen har egne mål med samtalen (Hva vil vi ha hjelp til av veileder?)<br />
– Gruppen diskuterer veiledningen i etterkant.<br />
■■■■■■ LÆREPLAN<br />
– Alle i gruppen når læreplanens mål<br />
Rapporten – en fremføring av den<br />
Hva gjør en forstilling god? Under kommer noen tips:<br />
■■■■■■ FREMFØRING<br />
– Snakk høyt og tydelig og i et rolig tempo<br />
– Ha øyekontakt med publikum<br />
– Vær kreativ. Få fram budskapet på en morsom, interessant eller underholdende<br />
måte<br />
– Bruk stikkordsmanus. Ikke les opp!<br />
– Samarbeid under presentasjonen. Ikke la hver og en ha egne opptredener i opptredenen.<br />
– Fordel oppgavene dere imellom<br />
– Ha lytteposisjoner i salen og følg opp disse i etterkant av presentasjonen. Les om<br />
lytteposisjoner i <strong>Panorama</strong>, side 21<br />
■■■■■■ OPPBYGGING AV INNHOLD<br />
– Forestillingen har en innledning som forteller oss hva vi skal få høre<br />
– Forestillingen illustrerer de viktige resultatene gruppen har funnet i sitt arbeid/i<br />
rapporten<br />
– Forestillingen viser at gruppen når læreplanmålene<br />
– Delene i forestillingen kommer i logisk rekkefølge<br />
– Forestillingen avsluttes med en oppsummering/konklusjon/refleksjon<br />
■■■■■■ HVIS GRUPPEN BRUKER POWERPOINT SOM VERKTØY<br />
– Virkemidler (animasjoner osv.) gruppen bruker, forsterker budskapet<br />
– Bilder/figurer/modeller er passende og tydeliggjør innholdet<br />
– Teksten er kort og beskrivende. Dere forklarer lysarkene muntlig, og dere har mer<br />
tilleggsinformasjon.<br />
– Gruppen benytter «manus»-funksjonen i PowerPoint<br />
Vurderingsmal for muntlig<br />
Bruk gjerne <strong>Panorama</strong>s vurderingsskjema for muntlig fremføring. Det er kopieringsoriginal<br />
side xxx i lærerens ressursperm.
FREMDRIFTSPLAN<br />
Rapport – eksempel på fremdriftsplan<br />
Kontaktinformasjon: (gruppemedlemmenes mobil- eller telefonnumre)<br />
Hypotese/problemstilling:<br />
Gruppedeltakere (og klasse):<br />
Veileder:<br />
Kilder: (personer som skal intervjues, spørreskjema, nettsider, bøker etc)<br />
Veiledningstider: Gruppemøtetider:<br />
Kopieringsoriginal – side 1 av 2<br />
Prosjektrapport – en mulig oppskrift 147
148 <strong>Panorama</strong><br />
Arbeidsoppgaver: Ferdig dato: Utføres av:<br />
Kopieringsoriginal – side 2 av 2
Prosjektrapport – en mulig oppskrift 149
150 <strong>Panorama</strong><br />
Rapport – om logg<br />
Alle gruppemedlemmene leverer hver sin logg. Denne tas med i prosessvurderingen.<br />
■■■■■■ HVA ER LOGG?<br />
Ordet logg er hentet fra skipsfart, der loggen var et trestykke brukt som farts- og distansemåler<br />
på skip. Data fra slike målinger ble brukt i en loggbok. Ordet loggbok er<br />
senere overtatt av pedagoger i skriveopplæringen, og det du skriver i en loggbok<br />
(skrivebok) kalles logg.<br />
Du kjenner kanskje også ordet logg fra bruk av Internett? Klikker du på logg på<br />
verktøylinjen, får du opp de stedene på Internett du har besøkt. Det som er felles for<br />
de tre områdene nevnt ovenfor, skipsfart, skriving og surfing på nettet, er reisen.<br />
Både skriving og surfing på Internett kan i likhet med skipsfart oppfattes som en<br />
reise. I loggen gjør du rede for det som skjer (eller har skjedd) under reisen, dvs.:<br />
– du skriver om planleggingen av reisen/prosjektet (mål, avtaler, tidsfrister …)<br />
– du skriver om alt som skjer på reisen/prosjektet (uforutsette hendelser, valg, overraskelser,<br />
input, uoverensstemmelser, gleder …)<br />
– du reflekterer over hvordan reisen ble/hvordan prosjektrapporten til slutt ble<br />
seende ut (kritiserer din egen rapport, evaluerer den, reflekterer rundt det du har<br />
lært, vekstpunkt)<br />
■■■■■■ VELG ENTEN 1 ELLER 2:<br />
1 Logg som et uformelt brev<br />
Du skal skrive et personlig brev til læreren din om løst og fast i forhold til prosjektet.<br />
Du kan for eksempel skrive om:<br />
– engasjementet ditt i og interessen for prosjektet<br />
– gruppesammensetningen<br />
– fordelingen av arbeidsoppgaver<br />
– hva du tror du kan bidra med og hva du tror de andre gruppemedlemmenes<br />
styrker og evt. svakheter er<br />
NB! Det forekommer vanligvis spørsmål til veileder som hun skal forsøke å svare<br />
på i veiledningssamtalen. Du kan sammenligne denne loggen med prat og diskusjon<br />
underveis på reisen!<br />
2 Evalueringslogg<br />
I denne loggen skal du skrive om nytten og gleden – eller frustrasjonene – over<br />
prosjektet.<br />
– Du kan sammenlikne denne loggen med en evaluering/oppsummering av<br />
reisen/prosjektet. Kan du anbefale den/det til andre? Ville du gjort det på ny?<br />
Her skal du fortelle veileder om din opplevelse av reisen/prosjektet – både underveis<br />
og ved reisens slutt.
Prosjektrapport – en mulig oppskrift 151
152 <strong>Panorama</strong><br />
Vurdering av prosjekt<br />
Rapport – vurdering<br />
Gruppenr./navn: Tema/Problemstilling:<br />
Presentasjon (33 %)<br />
Prosess (33 %)<br />
Faglig innhold (33 %)<br />
Vurdering Karakter<br />
Samlet vurdering: X<br />
Kopieringsoriginal<br />
X<br />
X<br />
X
Lese og læringsstrategi-skjemaer 153<br />
Lese og læringsstrategi-skjemaer
154 <strong>Panorama</strong>
Styrkenotat<br />
Lese og læringsstrategi-skjemaer 155
156 <strong>Panorama</strong><br />
Tokolonnenotat<br />
Nøkkelord/hovedpoeng Forklaring/detaljer<br />
Påstand Bevis/argument<br />
Problem<br />
Kopieringsoriginal
Tittel<br />
Forfatter<br />
Innledning:<br />
Hvem<br />
Hva<br />
Hvor<br />
Når<br />
Hvordan<br />
Hoveddelen begynner<br />
Konflikten trappes opp<br />
Vendepunkt?<br />
Slutten:<br />
Hva, hvor, når<br />
Hvordan<br />
Tokolonnenotat – novelle<br />
Kopieringsoriginal<br />
Lese og læringsstrategi-skjemaer 157
158 <strong>Panorama</strong><br />
Trekolonnenotat<br />
Nøkkelord Forklaring Eksempel<br />
Autoral forteller<br />
Personal forteller<br />
Innvendig<br />
Utvendig<br />
Allvitende forteller<br />
Kopieringsoriginal
Diverse kopieringsoriginaler<br />
Skjema til «Test deg selv»<br />
Planer<br />
– Årsplan<br />
– Elevmedvirkning og tilpasset opplæring<br />
– Eksempel på utfylt årsplan<br />
– Periodeplan<br />
Andre skjemaer, tekster og transparenter<br />
– Skjema for utfylling av substantiver<br />
– Skjema for utfylling av verb<br />
– God hukommelse (en fortelling)<br />
– Virkemiddelspill<br />
– Rollespill på flyplassen<br />
– Muntlig øvelse til instruksjonsverb<br />
– Tegneserie av Olav Hagen<br />
– Transparenter<br />
Diverse kopieringsoriginaler 159
160 <strong>Panorama</strong><br />
Emne Antall<br />
oppgaver<br />
tema og budskap<br />
alfabetet<br />
ordbok<br />
ordklasser<br />
setningsanalyse<br />
og eller å<br />
ordforråd<br />
virkemidler/tolkning<br />
svensk og dansk<br />
rettskriving<br />
Skjema til «Test-deg-selv»<br />
Antall<br />
rette svar<br />
Konklusjon/refleksjon:<br />
(kan godt, litt, lite, lett/vanskelig, liker/liker mindre,<br />
osv)<br />
Kopieringsoriginal – side 1 av 2
Emne Antall<br />
oppgaver<br />
tegnsetting<br />
nynorsk<br />
bokmål<br />
sjanger<br />
språkhistorie<br />
Dette bør jeg jobbe mer med:<br />
Dette kan jeg godt:<br />
Antall<br />
rette svar<br />
Diverse kopieringsoriginaler 161<br />
Konklusjon/refleksjon:<br />
(kan godt, litt, lite, lett/vanskelig, liker/liker mindre,<br />
osv)<br />
Kopieringsoriginal – side 2 av 2
162 <strong>Panorama</strong><br />
Årsplan<br />
Fag: __________________________________ Lærer: ________________________________<br />
Merknader<br />
Vurderingsform/<br />
vurderingskriterier<br />
Lærestoff/læremidler Arbeidsmåter/organisering<br />
av læringsarbeidet<br />
Spesielt vektlagte<br />
hovedmomenter/kompe-<br />
tansemål (Tema/emner)<br />
Hovedområder i<br />
læreplanen/kompetansemål<br />
Kopieringsoriginal
Elevmedvirkning og tilpasset opplæring<br />
Elevmedvirkning i planarbeidet Individuelle/differensierte opplegg<br />
Diverse kopieringsoriginaler 163<br />
Kopieringsoriginal
164 <strong>Panorama</strong><br />
Årsplan<br />
Fag: Norsk, vg1 __________________________________ Lærer: ____________________________________<br />
6 Merknader<br />
5 Vurderingsform/<br />
vurderingskriterier<br />
3 Lærestoff/læremidler 4 Arbeidsmåter/organisering<br />
av<br />
læringsarbeidet<br />
2 Spesielt vektlagte<br />
hovedmomenter/kompetansemål<br />
(Tema/emner)<br />
1 Tidsplan<br />
Hovedområder i<br />
læreplanen/kompetansemål<br />
Husk frist for når bøkene skal<br />
være kjøpt.<br />
Vurderingskriterier utdypes<br />
og konkretiseres på<br />
periodeplaner:<br />
Arbeidsmåter utdypes og<br />
konkretiseres på<br />
periodeplaner.<br />
Lærestoff som brukes hele<br />
året:<br />
Tidsplanen justeres i<br />
april/mai.<br />
Om periodeplaner:<br />
Månedene august./september<br />
er i regelen periodeplan 1,<br />
oktober er periodeplan 2 osv.<br />
Røskeland (mfl.): <strong>Panorama</strong>,<br />
Norsk vg1, Gyldendal 2006.<br />
<strong>Panorama</strong>s nettside:<br />
www.gyldendal.no/panorama<br />
Mål spesifiseres.<br />
Elevene vil bli vurdert underveis<br />
(formativt) og avslutningsvis<br />
(summativt). (Jf. KO6 om<br />
vurdering.)<br />
Et eks. på en vurderingsform er<br />
foredrag, forberedt tale<br />
Læreplanen i norsk:<br />
http://skolenettet.no/upload/23<br />
750/norsk.pdf<br />
Mål (utover det som står i punkt<br />
1) tydeliggjøres kunnskapsmål,<br />
ferdighetsmål, (holdningsmål og<br />
affektive mål)<br />
på periodeplaner.<br />
Vurderingskriterer: Taleren:<br />
faglig innhold, blikkontakt og<br />
stemme.<br />
Lytterne: Evaluering av<br />
lytteposisjoner<br />
Annet: Aktuelle tekster hentet<br />
fra aviser, romaner, nettsider,<br />
elev-tekster og oppslagsverk<br />
Husk test!<br />
Ingen vurdering. Pulsen på<br />
klassen tas.<br />
Informasjonsøkt: samtale.<br />
Småskriving: skriveoppvarming<br />
og portrettintervju<br />
Se <strong>Panorama</strong>s ressursperm for<br />
forslag til opplegg.<br />
Første økt: presentere faget<br />
(fagplan, lærebok), bli kjentaktiviteter,<br />
muntlig og skriftlig<br />
trening. Kapittel 2, Basis<br />
august<br />
Første og andre økt.<br />
Muntlig trening: samtale.<br />
Timereferat innføres.<br />
Egenevaluering. Skriv 3–5<br />
vekstpunkter (arb.oppg.) som<br />
individuelt bør forbedres. Test<br />
<strong>Panorama</strong> bok og nett Individuelt arbeid, veiledning av<br />
lærer og medelev, oppgaveløsning<br />
på papir og nett<br />
august/september Kapittel 1 Test deg selv.<br />
Diagnostisering av elevgruppen<br />
– brukes som en test eller<br />
arbeidsoppgaver.<br />
Kopieringsoriginal – side 1 av 4
6 Merknader<br />
5 Vurderingsform/<br />
vurderingskriterier<br />
3 Lærestoff/læremidler 4 Arbeidsmåter/organisering<br />
av<br />
læringsarbeidet<br />
2 Spesielt vektlagte<br />
hovedmomenter/kompetansemål<br />
(Tema/emner)<br />
1 Tidsplan<br />
Hovedområder i<br />
læreplanen/kompetansemål<br />
Høstferie<br />
Innlevering av innledninger<br />
<strong>Panorama</strong>: Se forslag til<br />
utvelgelse fra kapittel i<br />
ressursperm.<br />
Kapittel 2 Basis: tale, lytte, lese<br />
og skrive, blant annet:<br />
opplesning og lytteposisjoner,<br />
førlesning, skriveoppvarming og<br />
innledninger til artikkel.<br />
september<br />
Tekstproduksjon på skolen<br />
med karakter, bokmål, uke<br />
39.<br />
Tekst på skolen<br />
Tilbakemelding på muntlig<br />
opplesning<br />
Opplesning (for eksempel bruke<br />
toergrupper, der en er oppleser<br />
og en er regissør eller<br />
fortellerstol) Filming for å<br />
studere elevens muntlighet?<br />
Mål: Skriftlige og muntlige<br />
tekster. Se <strong>Panorama</strong>, side 15.<br />
Skriftlig arenatrening:<br />
oppvarming, friskrivning<br />
Langlekse: Appelsinpiken av<br />
Jostein Gaarder.<br />
Undersøkelser og rapport<br />
Aktuelt nyhetsstoff Øve på lytteposisjoner<br />
Hvis tid: kapittel 11, Det<br />
flerspråklige Norge<br />
Mål: Språk og kultur i endring.<br />
Se <strong>Panorama</strong>, side 281<br />
Selvevaluering med vekstpunkt<br />
VØL, begrepskart, samtale,<br />
foredrag, oppgaveløsning,<br />
rollespill<br />
Tekst med karakter<br />
Flere skriftlige småtekster<br />
skal skrives. En skriftlig test<br />
innleveres. Elevene velger<br />
kriterier for tekst<br />
Lærerforedrag, dialog i<br />
toergruppe.<br />
Appelsinpiken/roman<br />
Kapittel 3 Kommunikasjon og<br />
språkfunksjon<br />
september/oktober<br />
Skriving: bruksanvisning.<br />
Se studiehefte i ressursperm og<br />
på nett<br />
Kapittel 8 Sjangrer. Hva er en<br />
sjanger? Skjønnlitterære<br />
sjangrer generelt, roman<br />
spesielt<br />
Mål: Muntlige tekster. Skriftlige<br />
tekster. Sammensatte tekster.<br />
Rollelesning, samtale<br />
skriving – deltrening, spill: Add<br />
one out, begrepskart, ikt,<br />
bokkafè. (Det leses på skolen<br />
og drikkes te – som på «kafè»).<br />
Se <strong>Panorama</strong>, side 58, 144,<br />
side 15<br />
Kapittel 2 Basis:<br />
Forespeilinger/prediksjoner<br />
2 minutters foredrag med<br />
karakter<br />
Appelsinpiken fortsetter<br />
oktober/november<br />
Diverse kopieringsoriginaler 165<br />
Muntlig karakter på foredrag<br />
Gruppearbeid, foredrag,<br />
muntlige og skriftlige øvelser,<br />
korte lekinspirerte,<br />
dramaøvelser.<br />
Kapittel 6 Virkemidler i skrift og<br />
tale<br />
Mål: Muntlige tekster. Skriftlige<br />
tekster. Sammensatte tekster.<br />
Se <strong>Panorama</strong>, side 87<br />
Kopieringsoriginal – side 2 av 4
166 <strong>Panorama</strong><br />
6 Merknader<br />
5 Vurderingsform/<br />
vurderingskriterier<br />
3 Lærestoff/læremidler 4 rbeidsmåter/organisering<br />
av<br />
læringsarbeidet<br />
2 Spesielt vektlagte<br />
hovedmomenter/kompetansemål<br />
(Tema/emner)<br />
1 Tidsplan<br />
Hovedområder i<br />
læreplanen/kompetansemål<br />
Juleferie fra _____<br />
«Heldagsprøve»/skriving på<br />
skolen?<br />
Kapittel 2 Basis – få utvalgte<br />
emner<br />
november/desember<br />
Dato for terminslutt<br />
__________<br />
Kreativ skriving, ikt, nærlesing<br />
og tolking, tokolonnenotat,<br />
muntlige øvelser i grupper<br />
(Kapittel 11, Det flerspråklige<br />
Norge)<br />
Mål: Muntlige tekster. Skriftlige<br />
tekster. Språk og kultur i<br />
endring. Sammensatte tekster.<br />
Kapittel 8: Sjangrer: epikk,<br />
novelle<br />
Se <strong>Panorama</strong>, side 15, 281,<br />
144, 64<br />
Kapittel 4, Bildekunnskap<br />
Gruppearbeid, film Vurderingsform velges av<br />
eleven<br />
Norsk film: Uno?<br />
Kapittel 7, Sammensatte tekster<br />
januar/februar<br />
Nett og ulike reklamer.<br />
Bilde og tekst, film, reklame og<br />
nettsted<br />
Mål: Sammensatte tekster.<br />
Skriftlige tekster. Muntlige<br />
tekster. Språk og kultur i<br />
endring.<br />
Se <strong>Panorama</strong>, side 114<br />
Norskprøve<br />
Smart læring: Sammenlikne to<br />
størrelser, lesetrening,<br />
oppgaveløsning, rollelesning<br />
Dagligdagse eksempler fra<br />
aviser eller fra forfattere?<br />
Kapittel 12 Grammatiske<br />
særtrekk ved norsk språk<br />
februar/mars<br />
Mål: Språk og kultur i endring<br />
Kapittel 9, Norrønt og moderne<br />
norsk<br />
Se <strong>Panorama</strong>, side 293, 256<br />
Teaterbesøk<br />
Rollelesning, ikt, bokkafè Vurderingsform velges av<br />
eleven<br />
Kapittel 8 Sjangrer: (epikk<br />
myter, folkediktning og novelle),<br />
lyrikk og drama<br />
mars/april<br />
Kapittel 6 Virkemidler i skrift og<br />
tale, noe repetisjon.<br />
Mål: Sammensatte tekster.<br />
Skriftlige tekster. Muntlige<br />
tekster. Språk og kultur i<br />
endring.<br />
Se <strong>Panorama</strong>, side 145, 87<br />
Kopieringsoriginal – side 3 av 4
6 Merknader<br />
5 Vurderingsform/<br />
vurderingskriterier<br />
3 Lærestoff/læremidler 4 Arbeidsmåter/<br />
organisering av<br />
læringsarbeidet<br />
2 Spesielt vektlagte<br />
hovedmomenter/kompetansemål<br />
(Tema/emner)<br />
1 Tidsplan<br />
Hovedområder i<br />
læreplanen/kompetansemål<br />
Forfatterbesøk<br />
Tekst leveres inn.<br />
Skriving i par, muntlig trening,<br />
foredrag<br />
(Kapittel 8, Sjangrer: (epikk og<br />
lyrikk, drama)<br />
april/mai<br />
En del av et kåseri opptres med<br />
muntlig.<br />
Kapittel 8 Sjanger: artikkel og<br />
kåseri/essay<br />
Mål: Sammensatte tekster.<br />
Skriftlige tekster. Muntlige<br />
tekster. Språk og kultur i<br />
endring.<br />
Kapittel 5 Argumentasjon<br />
Se <strong>Panorama</strong> side 145, 76<br />
Elevene må lage en oversikt<br />
over hvilket stoff de vil arbeide<br />
med og hvordan<br />
Oppsummeringsprøve/<br />
vurderingsform velges av<br />
eleven<br />
Kapittel 10 De nordiske<br />
språkene<br />
mai/juni<br />
Mål: Språk og kultur i endring<br />
Kapittel 13 Språklig variasjon<br />
Mål er ellers avhengig av<br />
elevvalg<br />
Frivillig fordypning, emner fra<br />
boka.<br />
Repetisjon<br />
Elevene får utlevert fyldige periodeplaner.<br />
Sidemålsundervisning holdes gjennomgående hele året. (For dem som har nynorsk som sidemål fins det kurs i ressurspermen.)<br />
Elevene medvirker i noe av planarbeidet. Innenfor enkelte temaer velger de tekster og oppgaver. De er også med på å utarbeide vurderingskriterier.<br />
Det vil være differensiert undervisning, men dette vil i den grad det er mulig, komme til uttrykk på periodeplaner.<br />
Diverse kopieringsoriginaler 167<br />
Smart læring, studieteknikk vil ikke undervises i som egen disiplin, men arbeides med innenfor hver bolk gjennom hele undervisningsåret.<br />
Denne årsplanen er et førsteutkast. Den vil måtte revideres i samarbeid med elevene gjennom hele året.<br />
___________________________ ___________________________________________<br />
Sted, dato Underskrift<br />
Kopieringsoriginal – side 4 av 4
168 <strong>Panorama</strong><br />
Klasse ________________________<br />
1 Emne(r):<br />
Periodeplan 1, Norsk vg1<br />
2 Norskverk: Røskeland (m.fl): <strong>Panorama</strong>, Gyldendal 2006<br />
Nett: www.gyldendal.no/panorama<br />
Annet materiale:<br />
3 Leseliste:<br />
4 Kompetansemål:<br />
5 Målene for perioden,<br />
mer spesifikt avkodet:<br />
6 Arbeidsmetoder:<br />
7 Vurderingsform(er):<br />
<strong>Panorama</strong> kapittel ________________________________________________<br />
sider ___________________________________________________________<br />
Timenotater/utleverte oversikter/aktuelle sider på nett<br />
Kopieringsoriginal
Timeoversikt/lekseplan:<br />
Dato: Norskøktens innhold: Lekse: (Merk at leksen er til<br />
datoen i kolonnen den står.)<br />
Kopieringsoriginal<br />
Husk!<br />
Diverse kopieringsoriginaler 169
170 <strong>Panorama</strong><br />
Skjema for utfylling av substantiver<br />
ein sykkel sykkelen syklar syklane<br />
Kopieringsoriginal – side 1 av 2
Skjema for utfylling av verb<br />
Å ønskje ønskjer ønskte har ønskt<br />
Kopieringsoriginal – side 2 av 2<br />
Diverse kopieringsoriginaler 171
172 <strong>Panorama</strong><br />
God hukommelse (en fortelling)<br />
Det var regntid. De høstet kornet sitt.<br />
To brødre var på vei til marken sin for å<br />
så hirse.<br />
Så var tørketiden over, og det ble regntid<br />
igjen.<br />
Den eldste gikk først. Og en dag var brødrene igjen på vei mot<br />
marken for å så hirse.<br />
Så kom den yngste, på hodet bar han en<br />
kurv med såkorn.<br />
Mens de gikk der på stien, stanset den<br />
yngste plutselig opp og sa: – det er søtt!<br />
Deretter fortsatte brødrene til marken. – Hva?<br />
De sådde hirsefrøene, dager og uker gikk,<br />
kornet vokste, de vatnet marken, de lukte,<br />
og etter hvert ble det tid til å høste.<br />
Kopieringsoriginal<br />
De passerte det stedet der den yngste<br />
hadde stoppet opp året før.<br />
Da spurte den eldste:<br />
– Honning! svarte den yngste
Virkemiddelspill<br />
Ironi Den bokstavelige meningen er motsatt av<br />
den uttalte meningen<br />
Metafor Språklig bilde, sammenligning uten<br />
«som»<br />
Besjeling Ting, dyr og planter får menneskelige<br />
egenskaper<br />
Personifikasjon Et abstrakt begrep får menneskelige<br />
egenskaper<br />
Sammenligning Bruker «som» til å knytte sammen to<br />
ulike størrelser<br />
Gjentakelse Repetisjon av lyd, ord, tema eller andre<br />
komponenter<br />
Kopieringsoriginal – side 1 av 2<br />
Diverse kopieringsoriginaler 173<br />
Jeg skal bli ingeniør. Det er derfor jeg<br />
studerer litteraturhistorie.<br />
DU er mitt lys i mørket<br />
«Myggen synger/danser gjennom luften»<br />
«Du skal vara med meg du, sa dauen.»<br />
«Min kjærest er som en rovedderkopp»<br />
«Jeg ser på de gråblå skyer. Jeg ser på<br />
den blodrøde sol»<br />
Ordspill Lek med ord/ny vri på gammelt uttrykk Rødbete og den store stygge ulven<br />
Evfemisme «Skjønnskriving»/formildende språkbruk Han har gått bort/forlatt denne verden<br />
Overdrivelse Språket brukes til å tøye<br />
sannhetsgehalten i det som sies.<br />
Jeg er så sulten at jeg kunne spise en<br />
hest.
174 <strong>Panorama</strong><br />
Underdrivelse Nedtonende språklig effekt Det var litt ergerlig at noen stjal bilen min<br />
Ekspressivt språk Har fokus på sender. Personlig<br />
språkbruk.<br />
Informativt språk Har fokus på teksten. formidler objektiv<br />
informasjon.<br />
Appellativt språk Har fokus på en mottaker. Har som mål å<br />
overbevise.<br />
Allitterasjon Bokstavrim der lik konsonant eller ulik<br />
vokal gir lydlig effekt<br />
Allusjon Referanser til andre kjente tekster i vår<br />
kultur.<br />
Kopieringsoriginal – side 2 av 2<br />
Nyromantikken er min personlige<br />
favorittperiode.<br />
Perioden vi kaller nyromantikken varte fra<br />
1890–1900.<br />
Les om nyromantikken, – det kommer du<br />
ikke til å angre på!<br />
«Vreid var ving – tor da han vakna og sin<br />
hammer han sakna»<br />
«Ja vi elsker også dette landet»<br />
Kontrast Motsetning i språk eller innhold «Ja før du mister din krones guld da er<br />
jeg muld»<br />
Spissformulering Når noe settes på spissen – mild<br />
overdrivelse.<br />
Retorisk spørsmål Spørsmål der sender ikke forventer noe<br />
svar<br />
«Det er typisk norsk å være god»<br />
Kan vi være bekjent av at folk lever på<br />
gaten i ett av verdens rikeste land?<br />
Kilde: Mette Moe, Ullern videregående skole, 2006
Rollespill – på flyplassen<br />
Rollekort 1 – instruks:<br />
Dere er fire personer, som står igjen som de siste i kø i avgangshallen på flyplassen på<br />
Gardermoen.<br />
Dere fastslår, til stor overraskelse og fortvilelse, at det bare er én plass igjen på neste<br />
avgang. Det går ingen senere fly!<br />
Du skal nå argumentere for å få den siste plassen.<br />
Se på rollekortet, og forbered deg nøye på argumentene.<br />
Du er 25 år. På flyplassen i Guatemala venter forloveren din på deg. Du har allerede<br />
blitt forsinket flere ganger i biltrafikken. Kommer du ikke av gårde med dette flyet, må<br />
bryllupet ditt forskyves. Du skal mellomlande i Stockholm. Flere innbudte gjester<br />
venter allerede. Hva skjer om du ikke kommer dit?<br />
*-----------------------------------*<br />
Rollespill – på flyplassen<br />
Rollekort 2 – instruks:<br />
Dere er fire personer, som står igjen som de siste i kø i avgangshallen på flyplassen på<br />
Gardermoen.<br />
Dere fastslår, til stor overraskelse og fortvilelse, at det bare er én plass igjen på neste<br />
avgang. Det går ingen senere fly!<br />
Du skal nå argumentere for å få den siste plassen.<br />
Se på rollekortet, og forbered deg nøye på argumentene.<br />
Du er 18 år. På reisen har du med deg et lite barn. Det er tre måneder gammelt. Barnet,<br />
som er svært, svært sykt, må øyeblikkelig til Stockholm, der det skal behandles.<br />
Kommer det dit, blir det forhåpentligvis reddet! For sykehuset i Oslo kan vel ikke hjelpe<br />
like bra? Og hvorfor blir det ikke fraktet i helikopter?<br />
*-------------------------------------*<br />
Kopieringsoriginal – side 1 av 2<br />
Diverse kopieringsoriginaler 175
176 <strong>Panorama</strong><br />
Rollespill – på flyplassen<br />
Rollekort 3 – instruks:<br />
Dere er fire personer, som står igjen som de siste i kø i avgangshallen på flyplassen på<br />
Gardermoen.<br />
Dere fastslår, til stor overraskelse og fortvilelse, at det bare er en plass igjen på neste<br />
avgang. Det går ingen senere fly!<br />
Du skal nå argumentere for å få den siste plassen.<br />
Se på rollekortet, og forbered deg nøye på argumentene.<br />
Du er 28 år. Du er vitne i en straffesak. Saken er en av de største i Sveiges historie. Det<br />
handler om heleri, mye penger og kanskje stoff. Du kan redde den hovedmistenkte med<br />
dine utsagn. For han er ikke innblandet – i alle fall ikke på den måten politiet tror. Du<br />
kan dessuten hjelpe dem med å spore opp de mistenkte som, du har hørt fra sikre kilder,<br />
forlater Sverige i natt.<br />
*--------------------------------------*<br />
Rollespill – på flyplassen<br />
Rollekort 4 – instruks:<br />
Dere er fire personer, som står igjen som de siste i kø i avgangshallen på flyplassen på<br />
Gardermoen.<br />
Dere fastslår, til stor overraskelse og fortvilelse, at det bare er én plass igjen på neste<br />
avgang. Det går ingen senere fly!<br />
Du skal nå argumentere for å få den siste plassen.<br />
Se på rollekortet og forbered deg nøye på argumentene.<br />
Du er en popmusiker på 25 år. Du er svært kjent. Du har et spilleoppdrag i Stockholm i<br />
kveld: en konsert. Inntektene skal gå til sultne barn i Afrika. Pengene vil redde mange<br />
der. Billettene har vært dyre. I tillegg sliter du med et dårlig rykte og vil derfor nødig<br />
trekke deg. Dessuten venter 20 000 ville fans …<br />
Kopieringsoriginal – side 2 av 2
Muntlig øvelse til instruksjonsverb<br />
A Grei ut om sebraers intelligens K Drøft i hvilken grad plastisk kirurgi er<br />
fornuftig<br />
B Kommenter inntrykket av byen/stedet du<br />
bor<br />
C Drøft om det bør være aldersgrense for å stå<br />
på ski i Hemsedal<br />
D Vurder om det er fornuftig å lære å skrive<br />
artikkel i norsk<br />
L Vurder om elefanter er ålreite dyr<br />
M Grei ut om Fremskrittspartiet<br />
Diverse kopieringsoriginaler 177<br />
N Kommenter jenters håndvesker og gutters<br />
lommerusk<br />
E Grei ut om Oslo eller en annen storby O Drøft om en bør innføre skoleuniformer i<br />
Norge<br />
F Kommenter utelivet i byen/på stedet der du<br />
bor<br />
P Vurder om norsk film er god<br />
G Drøft om Oslo bør ha kontainere i havnen Q Grei ut om hvordan en skifter hjul på en bil<br />
H Vurder tilbudet for 16-åringer R Kommenter Bush (utsagn eller handlinger)<br />
I Grei ut om straffemetoder og dødsstraff S Drøft om tegneserier er litteratur<br />
J Kommenter en aktuell nyhet T Vurder om det burde vært mer<br />
kroppsøvingstimer på skolen.<br />
Kopieringsoriginal
178 <strong>Panorama</strong>
Diverse kopieringsoriginaler 179
180 <strong>Panorama</strong>
Transparenter<br />
Transparenter 181
182 <strong>Panorama</strong>
Transparenter 183
184 <strong>Panorama</strong>
Transparenter 185
186 <strong>Panorama</strong>
Transparenter 187
188 <strong>Panorama</strong>
Transparenter 189
190 <strong>Panorama</strong>
Transparenter 191
192 <strong>Panorama</strong>
Transparenter 193
194 <strong>Panorama</strong>