Jakten på den hellige gral - Matematikk på nett - Nordreisa ...
Jakten på den hellige gral - Matematikk på nett - Nordreisa ...
Jakten på den hellige gral - Matematikk på nett - Nordreisa ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
som skifta skole for en del år sia, sa at han opplevde at det var langt større ”trøkk” i timene <strong>på</strong><br />
<strong>den</strong> skolen han begynte <strong>på</strong> 368 enn <strong>på</strong> <strong>den</strong> skolen han kom fra 369 . Og vi opplever svært ofte at<br />
elever hevder de er skoletrøtte og derfor ønsker å ta seg et friår. Dette friåret kan være lønna<br />
arbeid eller deltidsarbeid, samt mye fritid.<br />
Men jeg tillater meg å problematisere begrepet. Jeg har vansker for å godta dette fenomenet<br />
som at man er trøtt. Det ligger – etter min mening – en del andre elementer som det er verre å<br />
snakke om: Dårlige skoleresultater, dårlig støtte hjemmefra, mislykka pedagogikk og<br />
lesevansker. Det kan muligens ligge kulturelle forhold som mangel <strong>på</strong> interesser, ønsket om å<br />
underholdes og liten forståelse for plikter og krav. I mange tilfelle ser vi i det norske<br />
samfunnet at vi støtter og aksepterer <strong>den</strong>ne trøttheten. En fersk statistisk undersøkelse viser at<br />
en tredel av ungdom under 25 år som får støtte fra sosialkontoret, aldri kommer ut i lønna<br />
arbeid. Og det er ikke logisk at en stor del av norsk ungdom skal være arbeidsudyktige. Men<br />
det kan være at vi <strong>på</strong> en eller annen måte har akseptert at mange er det. Og dette er et fenomen<br />
som kan virke inn <strong>på</strong> læringsmiljøer blant ungdom. En stu<strong>den</strong>t er i utgangspunktet fattig i vårt<br />
– og de fleste andre – land, og når arbeidsledighet og trygd kan se ut som ei løsning, kan det<br />
<strong>på</strong>virke læringsiveren hos noen. La det være helt klart: Jeg sier kan se ut. De som faller for<br />
dette standpunktet, tar naturligvis feil. Og forhåpentligvis er de svært få. Men signalet om at<br />
utdanning ikke lønner seg – en beklagelig realitet i Norge – er problematisk. Et<br />
gjennomgående sosialdemokratisk slagord har lenge vært: Lik lønn for likt arbeid.<br />
Kombinasjonen med dette standpunktet og at en høgt utdanna skal ha høgere lønn enn en<br />
lavere utdanna, er ulogisk. I skoleverket er det for eksempel lønnsskille mellom lektorer og<br />
lærere, men begge grupper underviser ofte de samme elevene. Derved ser arbeidet likt ut.<br />
Hvordan skal lik lønn for likt arbeid tolkes da? Jeg skal ikke gjøre dette til noen politisk<br />
diskusjon, men et syn som har lik lønn som mål, må <strong>på</strong>virke interessa for utdanning og<br />
muligens framprovosere ”skoletrøtthet” som fenomen. Jeg avslutter <strong>den</strong>ne diskusjonen med å<br />
minne om det norske uttrykket ”Han har gjort det godt.” Slik jeg kjenner det, er det ros som<br />
bare gis til en person som tjener mye penger. Jeg har aldri hørt det brukt om en person med<br />
høg moral og integritet, med god utdanning eller som har utmerka seg i det offentlige rom.<br />
Derimot er det en hyllest til penger som alle tings mål. Og det summerer opp mye av <strong>den</strong><br />
offentligheten jeg ser <strong>på</strong> som en mulig årsak til skoleprestasjoner – for eksempel i<br />
matematikk.<br />
368 Bærum kommune<br />
369 <strong>Nordreisa</strong> kommune<br />
96