Jakten på den hellige gral - Matematikk på nett - Nordreisa ...
Jakten på den hellige gral - Matematikk på nett - Nordreisa ...
Jakten på den hellige gral - Matematikk på nett - Nordreisa ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
være, gjør at viktige synspunkter ikke lenger er så lette å få øye <strong>på</strong> som i <strong>den</strong> tida da <strong>den</strong><br />
offentlige debatten var ung 347 og prega av enigheten fra de første etterkrigsåra. Det blei<br />
spøkefullt sagt om <strong>den</strong> sovjetrussiske offentligheten at dersom man sa det man ville, blei det<br />
lagt merke til – men man blei arrestert; i Vesten, derimot, fikk man si det man ville, men der<br />
ville ingen legge merke til det.<br />
I vår tid er det de politiske partiene som i stor grad preger offentligheten. Det er de politiske<br />
partiene som beskriver hva vi mener om dette og hint. Og det er av og til forbausende å se <strong>på</strong><br />
hvilken måte de politiske partienes dagsor<strong>den</strong> fastsetter utdanningspolitikken og<br />
kunnskapsbildet i det norske samfunnet. Jeg skal ikke <strong>på</strong>stå at jeg kan grunngi dette utfra<br />
noen vitenskaplig undersøkelse, men det er viktig å <strong>på</strong>peke visse viktige trekk i vår kollektive<br />
holdning til fagene og til matematikk i særdeleshet. Og trass i at enkeltsynspunkt er noe<br />
spissformulert og at man ikke finner synspunktene uttalt i noe partiprogram, er helhetsbildet<br />
jeg trekker opp av en viss substans.<br />
Arbeiderpartiet sto for skoleutbygginga etter krigen og klarte å gjennomføre<br />
sosialdemokratiets ønske om en kvalitativt god skole for alle, opp til 16 års alder.<br />
Likhetsprinsippet var viktig, langt viktigere enn eliteskoler og forskjellsbehandling. Dette<br />
sverdet var tveegget, for partiet har også hatt en viss motstand mot <strong>den</strong> velutdanna<br />
intellektuelle. Historia har sammenheng med <strong>den</strong> proletære offentlighet som<br />
arbeiderbevegelsen sto for. Den siste skolereformen, R94 og L97, var partiets siste verk.<br />
Det går an å se <strong>på</strong> <strong>den</strong> offentlige debatt om skole som en debatt langs fire ulike akser:<br />
• Evaluering<br />
• Innhold<br />
• Undervisningsmetoder<br />
• Kunnskapssyn<br />
Debatten om vurderingsformer starta for alvor i 1960-åra, og jeg tror det er riktig å si at <strong>den</strong><br />
egentlig var initiert av elever som så det mangelfulle i å få en bokstav som eneste respons <strong>på</strong><br />
innleverte arbeider. Dette utvikla seg til en hard politisk drakamp hvor Arbeiderpartiet og<br />
Sosialistisk folkeparti markerte seg som kritikere av et system som ikke kan fungere godt for<br />
347 TV-debattene <strong>på</strong> NRK i 1960-åra.<br />
91