Jakten på den hellige gral - Matematikk på nett - Nordreisa ...
Jakten på den hellige gral - Matematikk på nett - Nordreisa ...
Jakten på den hellige gral - Matematikk på nett - Nordreisa ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
metafysikk – og matematikk. Derved følger det interessante spørsmålet: Har kunnskap en<br />
egenverdi som det ikke skal stilles spørsmål ved?<br />
Diskusjonen om hvorvidt det fins ulike kulturer – som resulterer i sterkt motstri<strong>den</strong>de<br />
kunnskapsyn og samfunnsanalyse – innafor forskning, fagmiljøer og læringsinstitusjoner blei<br />
lufta så seint som i september 1999, ved et seminar 260 ved universitetet i Oslo. Seminaret<br />
søkte å belyse problemstillinga fra et langt breiere perspektiv enn det Snow la opp til i 1959.<br />
Og konklusjonen til dette seminaret og andre som har beskjeftiget seg med tilsvarende tanker,<br />
kan fort bli at det fins en mengde kulturer eller roller 261 innafor vitenskap.<br />
I gymnaset – slik det fortonte seg fram til endringene <strong>på</strong> 1980-tallet – gjorde ei inndeling som<br />
demonstrerte disse ulike kulturene i praksis: Gymnaset var linjedelt 262 i ei språklig og ei<br />
realfaglig linje, og der var det lett å se kulturforskjellene demonstrert i praksis, særlig når en<br />
konsentrerte seg om fordommene elever <strong>på</strong> <strong>den</strong> ene linja kunne ha i forhold til <strong>den</strong> andre.<br />
Jeg skal ikke gjennomføre noen kvantitativ undersøkelse av problemet. Jeg skal heller ikke<br />
<strong>på</strong>stå at jeg har noen gode eller enkle svar. Men jeg skal gi noen gløtt inn i problemstillinga<br />
slik <strong>den</strong> ser ut fra mitt ståsted – ved hjelp av noen utvalgte og delvis personlige eksempler. Et<br />
par eksempler burde kunne antyde at dette synet ikke er sjølsagt, og at vi kanskje befinner oss<br />
i ulike ver<strong>den</strong>er.<br />
Realfaglig-matematiske eksempler: Carl Friedrich Gauss klarte å finne summen av de 100<br />
første heltallene som sjuåring. Han var sikkert ikke mye eldre da han laga formelen for de n<br />
første. Sjuåringen så et mønster som gjorde at han kunne summere tallene i hodet – både<br />
ideen og mønsteret var ganske enkle, når man så dem. 263 Og eksempelet viser hvor enkel – og<br />
vakker – matematikken kan være. Det kan virke blasert å hevde at matematikk er enkel, men<br />
det er en beskrivelse som fanger opp resultatene. Arkimedes’ lov for å finne tettheten til<br />
uregelmessige legemer er enkel, men å finne <strong>den</strong> var ikke nødvendigvis enkel.<br />
Sammenhengen mellom omkrets og areal av sirkel er enkel, men vanskelig å bevise. Likedan<br />
Pythagoras’ læresetning. Det typiske for matematiske beviser og matematisk tankegang er<br />
260<br />
Braarvig 02<br />
261<br />
Berg Eriksen 01, side 13<br />
262<br />
Kunnskapsløftet, de nye fagplanene som skal gjelde fra 2006, skal innføre linjedelinga <strong>på</strong> nytt.<br />
n 1+<br />
i<br />
i = ⋅i<br />
2<br />
263<br />
Se avsnittet om Gauss. ∑<br />
i=<br />
1<br />
71