Jakten på den hellige gral - Matematikk på nett - Nordreisa ...
Jakten på den hellige gral - Matematikk på nett - Nordreisa ...
Jakten på den hellige gral - Matematikk på nett - Nordreisa ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
virksomhetsområder.” 453 Og det viktigste funnet – spesielt i forhold til hva vi har sett <strong>på</strong> er i<br />
<strong>den</strong>ne sammenhengen: ”Barns vokabular viser relativ stabilitet fra slutten av<br />
barnehagealderen fram mot voksen alder i <strong>den</strong> forstand at barn som har et lite vokabular når<br />
de begynner <strong>på</strong> skolen også med sannsynlighet har det ved slutten av sin skolegang, og<br />
motsatt; barn som har et godt utviklet vokabular i tidlig alder ser ut til å fortsette å<br />
videreutvikle det slik at de går ut av skolen med et høyt vokabular og god leseforståelse.” 454<br />
Og utfra hva jeg har gått gjennom ovafor, er det ikke vanskelig å være enig i et slikt<br />
synspunkt. Det beklagelige med en slik sammenheng er naturligvis at skole, undervisning,<br />
lærere, læreplaner, lærebøker og så videre bare vil ha marginal effekt når det gjelder å hjelpe<br />
elever med å utvikle seg faglig. Løpet vil i stor grad være lagt før og i barnehagen og i<br />
heimen.<br />
Når det er sagt, er det dessuten viktig å være klar over at dataene fra PISA og TIMSS er noe<br />
mangelfulle eller skeive i forhold til <strong>den</strong>ne vektlegginga av hjemmemiljøet: Jeg har tidligere<br />
poengtert at en del kjente matematikere hovedsakelig har fått sin undervisning hjemme. Og<br />
effekten har – utfra enkelteksemplene – vært god. For det første støtter dette konklusjonene<br />
jeg <strong>nett</strong>opp har referert. I tillegg kan det være slik at elevene opplever en gjennomgående<br />
konsistent holdning til læring. Hjemmets læringskultur byr ikke <strong>på</strong> store omskiftninger, <strong>den</strong><br />
kan by <strong>på</strong> trygghet og konsekvens i langt større grad enn skolens. Jeg sier ikke at skolen er<br />
utrygg, men <strong>den</strong> vil alltid stå for et annet miljø og en annen metodikk enn det trygge hjemlige,<br />
der man har lært å snakke, å gå og en mengde andre nyttige ferdigheter.<br />
Dette gir oss muligens også et svar <strong>på</strong> hvorfor PISA-undersøkelsen om skolens innflytelse 455<br />
gir så sprikende og dårlige svar: Skolen og undervisninga har ikke <strong>den</strong> innflytelsen som vi<br />
gjerne skulle ønske. Dette høres defensivt og ganske trasig ut. men vi må huske <strong>på</strong> at skolen<br />
likevel er en kunnskapsformidler, og som kunnskapsformidler og treningssenter for lesing,<br />
skriving og regning har <strong>den</strong> naturligvis sin plass, og bør alltid strebe etter å bli bedre – sjøl om<br />
<strong>den</strong> ikke klarer å reparere skeivheter fra de første leveåra.<br />
Vi har også sett <strong>på</strong> tilbud til begavede stu<strong>den</strong>ter. Mange av dem likner det vi vil se <strong>på</strong> som<br />
undervisning etter tradisjonelle eller gammeldagse prinsipper og forelda pedagogikk. Det kan<br />
453 Aukrust 05, side 4<br />
454 Aukrust 05, side 4 (tegnsettingsfeilene er originale)<br />
455 Turmo 04, PISA 2000<br />
149