You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
26. JUNI – 9. JULI 2009<br />
NUMMER 25 / 57. ÅRGANG<br />
<strong>Opprørs</strong><strong>Opprørs</strong><strong>symbolet</strong> Drepte Neda (27)<br />
er <strong>symbolet</strong> på<br />
opprøret mot ayatollahene.<br />
Les vår<br />
rapport fra gatene<br />
i Teheran. Slik<br />
støtter Norge<br />
Iran-regimet.<br />
Side 20-27<br />
+ 36<br />
ekstra<br />
sider!<br />
Å leve eller dø<br />
for festivalene Side 70<br />
MAKT, IDEER, RESSURSER OG GLOBALE PERSPEKTIVER<br />
Er kulturlivet en<br />
messe verdt?<br />
Side 83<br />
www.nytid.no<br />
- De drepte<br />
mitt barnebarn<br />
8<br />
Stortinget<br />
droppet våpendebatt<br />
32<br />
Norge<br />
stanset<br />
koshermat 30<br />
Margreth<br />
Olins nye<br />
asylfi lm 15<br />
Utenlandskontor for<br />
scenekunst?<br />
Side 68<br />
KR 39<br />
Ukas bok:<br />
Venstrepopulismen<br />
52
2<br />
Denne uka<br />
LEDER: Obama og Midtøsten 4<br />
AFGHANISTAN: Norge dreper 8<br />
UKAS POLITIKK: Hanssen tar saken 12<br />
Orientering<br />
FRONTLINJER: UD-snusk om Sri Lanka 36<br />
ENGASJERT YTRING: Alternativet til G20 41<br />
UNGE STEMMER: Legg ned UNE 44<br />
Innhold.<br />
Denne uka Perspektiv<br />
10<br />
38<br />
Orientering<br />
NY TID 26. JUNI 2009<br />
« ... en avis som ubundet av parti- og prestisjehensyn vil drøfte tidens brennende spørsmål.»<br />
fra retningslinjene for Orientering, som trykket i første utgave 19. februar 1953.<br />
20<br />
53<br />
Tendenser<br />
Perspektiv<br />
FOLKEOPPRØR: Irans ukjente historie 20<br />
UTEN GRENSER: Ghandhi + India<br />
+ Sri Lanka 28<br />
EU OG SLAKT: Vant fram mot koscherslakt 30<br />
Tendenser<br />
BOK: Sekularisme og ateisme 50<br />
BOKKRITIKK: Den røde populismen 52<br />
FILM: Voksen kjærlighet 54<br />
Ukasbilde.<br />
36 sider! Fra side 60
PAKISTAN: En gutt som har flyktet fra urolighetene i Swat-dalen i det nordvestlige Pakistan, titter ut gjennom<br />
et hull i et telt i flyktningleiren Jalozai, der FNs Høykommisær for flyktninger deler ut mat til de internt<br />
fordrevne. Ifølge FN er om lag 40.000 pakistanere nå på flukt fra Sør-Waziristan, ett av Talibans kjerneområder<br />
like ved grensen til Afghanistan. Innbyggerne forsøker å komme seg i trygghet før det pakistanske<br />
militæret setter i gang en varslet offensiv mot Taliban-opprørere. Nærmere to millioner mennesker har<br />
allerede flyktet fra Swat-dalen og områdene omkring i den siste måneden. FOTO: Faisal MahMOOd, REUTERs/sCaNPiX<br />
NY TID 26. JUNI 2009
Leder.<br />
Urix-opplæring<br />
Egypt, Iran, Syria, Israel: Obama tar tak i Midtøsten-regionen. Bare Støre kunne komme etter.<br />
26. JUNI 2009<br />
Én ting synes klart, fem måneder etter<br />
at Barack Hussein Obama ble<br />
innsverget som USAs 44. president:<br />
Hvetebrødsdagene er over.<br />
Stadig fl ere amerikanske medier<br />
innser at den ukritiske, Messias-lignende<br />
dekningen av Obama – ikke så ulik<br />
den George W. Bush nøt godt av etter 11.<br />
september-terroren – har sine ulemper. Nå<br />
begynner Obama å bli vurdert ut ifra hva<br />
han gjør, ikke bare hva han sier.<br />
Det ser vi i kritikken som den siste uka<br />
har kommet mot Obamas Iran-politikk. Og<br />
i synet på økonomien: Stadig færre amerikanere<br />
tror vinterens økonomiske redningspakke<br />
på 5000 milliarder kroner vil<br />
gjenreise økonomien. Tiltroen har sunket<br />
fra 59 til 52 prosent. Hverdagen med den<br />
nye presidenten begynner å synke inn.<br />
Likevel har Obama de siste ukene, etter<br />
vinterens fokus på hjemlige problemer,<br />
tatt viktige skritt for å bedre situasjonen i<br />
Vest-Asia og arabiskdomi-<br />
nerte land – bedre kjent som<br />
Midtøsten. Det startet med<br />
en inkluderende tale i Kairo<br />
4. juni. I praksis kan man med<br />
den erklære de uvitenskapelige<br />
Huntington-teoriene, om<br />
4 NY TID 26. JUNI 2009<br />
AV DAG HERBJØRNSRUD<br />
REDAKTØR<br />
Fredsmarsj for Kyi!<br />
20. juli er det 20 år siden nobelprisvinner Aung<br />
San Suu Kyi, som fylte 64 år 19. juni, første<br />
gang ble satt i husarrest av Burmas militærjunta.<br />
Året etter, i 1990, vant hun valget soleklart, noe<br />
regimet nektet å godkjenne.<br />
På <strong>Ny</strong> <strong>Tid</strong>s utgivelsesdato 26. juni, da domstolene<br />
har varslet en ny rettssak mot henne,<br />
har den folkevalgte kvinnen totalt sittet 13 år<br />
og 244 dager i husarrest. Dette er en skam for<br />
Regjeringen bør<br />
vise en mer globalradikalutenrikspolitikk.<br />
«sivilisasjonenes sammenstøt»,<br />
for døde og maktesløse. Dette var<br />
en tale som ingen norsk maktpolitiker<br />
ville våget å holde i dag.<br />
I Norge ville Obama-uttalelsene<br />
vel blitt stemplet som snillistiske,<br />
naive og snikislamiserende.<br />
Tirsdag erklærte så USA at landet<br />
vil gjenåpne ambassade i Damaskus,<br />
Syria. Den ble stengt etter<br />
attentatet på den libanesiske politikeren<br />
Rafi k Al-Hariri i 2005.<br />
Obama tar nå økt grep i regionen,<br />
noe utnevnelsen av George J. Mithcell<br />
som ny Midtøsten-utsending viser. 25. juni<br />
skulle Israels statsminister Benjamin Netanyahu<br />
møtt Mitchell i Paris. Men USA skal<br />
ha avlyst: «Når dere har gjort leksene vi ga<br />
dere om å stanse byggingen i bosetningene,<br />
er det bare å si fra. Før det er det ingen vits<br />
i å sende Mitchell til Paris for å møte dere,»<br />
skal USAs beskjed ha vært. Det er positive<br />
toner. Når tør Støre si det samme?<br />
Samme dag gikk Obama også sterkt ut<br />
mot regimet i Iran. Han kalte drapet på 27<br />
år gamle Neda, som skjedde da hun gikk ut<br />
av bilen lørdag, «hjerteskjærende» og «opprørende».<br />
I kontrast har Støre sagt han vil<br />
«respektere» valgresultatet i Iran, selv om<br />
det er grunnleggende ude-<br />
mokratisk.<br />
Italia, Frankrike og Finland<br />
ba denne uka EU fi nne<br />
en felles politikk for hvordan<br />
man forholder seg til skadde<br />
demokratiaktivister, som fl yk-<br />
verdenssamfunnet. Det er pinlig for oss alle at et<br />
evneveikt diktatur kan håne menneskeheten og<br />
vår tids største personlighet på denne måten.<br />
Alle metoder synes prøvd siden militæret<br />
tok makten i 1962: Økonomisk handel, delvis<br />
boikott, besøk, prat, dialog. Siden en militær<br />
løsning prinsipielt må utelukkes, synes bare én<br />
uprøvd vei tilbake: Inspirert av Mahatma Gandhis<br />
Saltmarsj av 1930 burde frivillige fra hele<br />
verden arrangere en fredsmarsj inn til regimets<br />
maktbase, hovedstaden Rangoon.<br />
Bevæpnet med hvite agg, og eventuelt med<br />
GREP: Mandag holdt<br />
Obama pressekonferanse<br />
om den verdenspolitiske<br />
situasjonen.<br />
FOTO: SCANPIX<br />
ter til ambassadene i Teheran for ikke å bli<br />
tatt av politiet på sykehusene. Tirsdag antydet<br />
Støre til VG at han vil nekte den norske<br />
ambassaden å ta i mot de skadde:<br />
«Jeg kan si at en ambassades funksjon er å<br />
ivareta norske interesser,» uttalte Støre.<br />
Ikke bare er dette en sneversynt forståelse<br />
av norske interesser. Etisk sett er det også en<br />
grunnleggende problematisk uttalelse.<br />
Det er å håpe at den rødgrønne regjeringen<br />
får vist fram en mer globalradikal utenrikspolitikk.<br />
Mens vi venter, får vi gjøre som<br />
i miljøsaken – lytte til Obama. ■<br />
Neste <strong>Ny</strong> <strong>Tid</strong><br />
Tradisjonen tro utgir <strong>Ny</strong> <strong>Tid</strong> færre utgaver i juli<br />
måned. Den neste utgaven av <strong>Ny</strong> <strong>Tid</strong> kommer<br />
dermed om to uker, 10. juli, mens den<br />
påfølgende utgis 24. juli. Vi ønsker alle en riktig<br />
god sommer!<br />
Obamas moralske støtte, kunne andre kjente som<br />
har kjempet Kyis sak – som Mandela, Havel, Tutu,<br />
Bondevik og Brundtland – fronte fredsaktivister fra<br />
hele verden. Tusenvis som ikke forlater Rangoon<br />
før Kyi er innsatt som Burmas rettmessige leder.<br />
Muligens er det dette språket regimet, og i det<br />
minste burmesere est, forstår: Styrken i den<br />
universelle kampen for fornuftens seier. Intet har<br />
større kraft enn menneskets tro på friheten.<br />
Selvfølgelig virker alt slikt bare som en utopisk<br />
drøm. Men den er i det minste mer til å leve med<br />
enn dagens skamfulle mareritt. ■
Hvis det finnes en sko<br />
som får hard asfalt til å<br />
føles som myk mose, som<br />
trener kjernemuskulaturen din<br />
mens du går og står, kan lindre smerter<br />
i rygg og knær og avlaste leddene dine<br />
Masai Barefoot Technology...<br />
- hvorfor ikke prøve den?<br />
er leddavlastende og kan hjelpe ved leddplager<br />
stimulerer balansen og aktiverer muskulaturen<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
kan hjelpe ved muskelplager<br />
kan hjelpe ved fotproblemer<br />
bedrer kroppsholdningen<br />
gir maksimal støtdemping<br />
Effekt dokumentert<br />
ved studier!<br />
www.masainorge.no
Kommentar.<br />
StatoilHydro som alkoholpusher<br />
Oljesand i Canada, omstridte investeringer i Iran og klage til myndighetene i Litauen fordi de<br />
ikke får selge alkohol på bensinstasjonene om natten. Har StatoilHydro lagt etikken på hylla?<br />
StatoilHydro truer med masseoppsigelser<br />
i Litauen hvis ikke<br />
regjeringen ombestemmer seg<br />
og lar selskapet få selge alkohol<br />
på bensinstasjonene om natten,<br />
skriver Dagens Næringsliv. Litauen innførte 1.<br />
januar i år forbud mot butikksalg av alkohol<br />
mellom klokken 22 og 08. Forbudet ble innført<br />
for å hindre fyllekjøring og mange dødsfall<br />
på veiene. Og forbudet har gitt resultater.<br />
Politiet hevder at antallet trafi kkulykker relatert<br />
til fyllekjøring er redusert med 45 prosent<br />
etter at forbudet mot nattsalg av alkohol ble<br />
innført. Men omsetningen på StatoilHydros<br />
bensinstasjoner har gått ned. Det liker ikke<br />
selskapet der den norske stat eier 67 prosent<br />
av aksjene.<br />
StatoilHydro driver 66 bensinstasjoner<br />
i Litauen. Virksomheten ledes av generaldirektør<br />
Morten Christensen. I et brev til<br />
Litauens regjering skriver han at alkoholforbudet<br />
har betydelige negative eff ekter.<br />
Han peker på at det blir for dyrt å fortsette<br />
med fullt servicetilbud på bensinstasjonene<br />
hvis omsetningen blir for lav. Alternativet er<br />
å gjøre de betjente stasjonene om til automatstasjoner.<br />
Det betyr at mange ansatte vil<br />
miste jobben. Et annet alternativ kan være å<br />
stenge stasjonene om natten. Som følgelig<br />
også fører til færre arbeidsplasser. Men altså<br />
færre ulykker.<br />
Det er delte meninger om StatoilHydros<br />
investeringer i Iran. Enda<br />
mer høylytt har protestene<br />
vært mot oljesandprosjektet<br />
i Canada. Men klagebrevet<br />
til myndighetene i Litauen<br />
tar dog kaka. Dette er pinlig.<br />
Det tok ikke konsernledel-<br />
6 NY TID 26. JUNI 2009<br />
AV MAGNE LERØ<br />
ANSVARLIG REDAKTØR<br />
Klagebrevet til<br />
myndighetene i<br />
Litauen tar dog<br />
kaka.<br />
sen i Stavanger mange<br />
timene før de måtte<br />
innrømme fl ausen.<br />
– Vi må legge oss<br />
fl ate. Dette brevet skulle<br />
aldri vært sendt, sier<br />
kommunikasjonssjef<br />
Ola Morten Aanestad i<br />
StatoilHydro til NTB.<br />
Han understreker at<br />
StatoilHydros rolle<br />
ikke er å argumentere<br />
mot tiltak fra myndighetenes<br />
side som har en<br />
helse- og sosialpolitisk<br />
begrunnelse.<br />
Det var da godt å<br />
høre. De kan det i alle<br />
fall i teorien i Statoil-<br />
Hydro. Men blant de som tydeligvis ikke<br />
har fått StatoilHydros samfunnsetiske bevissthet<br />
inn under huden, er generaldirektør<br />
Morten Christensen.<br />
Norske selskaper som opererer i andre<br />
land bør i mange tilfeller gå lenger enn lovene<br />
i det landet de opererer når det gjelder<br />
å vise samfunnsansvar. StatoilHydro gjør<br />
det motsatte i Litauen. De opptrer på en<br />
måte som kan oppfattes som et forsøk på å<br />
spenne beina under regjeringen i Litauens<br />
alkoholpolitikk.<br />
For å bøte på sin uforstand får generaldirektør<br />
Christensen love å sette seg skikkelig<br />
inn i det forskerne kan fortelle om bruk og<br />
misbruk av alkohol. Skadevirkningene av<br />
alkohol følger forbruket. Økt forbruk betyr<br />
mer vold, fl ere familietragedier og fl ere tapte<br />
liv. Her i landet tillater vi ikke promille i det<br />
hele tatt når en skal kjøre<br />
LEGGER SEG FLAT: Kommunikasjonssjef Ola Morten Aanestad i<br />
StatoilHydro innrømmer at brevet ikke burde blitt sendt. FOTO: TROND A ISAKSEN,<br />
STATOILHYDRO<br />
bil og vi har vinmonopol<br />
og høye alkoholavgifter for<br />
å holde forbruket av alkohol<br />
nede.<br />
Også i EU der de fl este<br />
land fører en langt mer li-<br />
beral alkoholpolitikk, aksepterer myndighetene<br />
forskernes konklusjoner om at økt<br />
tilgjengelighet fører til økt forbruk som<br />
igjen fører til økte skadevirkninger. Sakte,<br />
men sikkert innføres det restriksjoner som<br />
har som mål å få ned forbruket. Flere land<br />
har nå bestemmelser som begrenser reklame<br />
for alkohol.<br />
I Litauen har alkoholforbruket økt fra 6,2<br />
til 14,3 liter per person fra 1998 til 2007.<br />
De topper listen over alkoholrelaterte trafi<br />
kkulykker. Regjeringen i Litauen fortjener<br />
støtte for at de har tatt fatt i landets<br />
alkoholproblemer. StatoilHydro bør ikke<br />
engang tenke tanken om at de skal selge<br />
alkohol om natten selv om andre gjør det.<br />
Om de må redusere antall ansatte som følge<br />
av at stasjonene ikke er lønnsomme, får de<br />
gjøre det og hvis StatoilHydro vil klage til<br />
myndighetene over at andre overser alkoholforbudet,<br />
må de gjerne gjøre det.<br />
StatoilHydro bør tilby regjeringen å dekke<br />
en gedigen annonsekampanje for redusert<br />
alkoholbruk. Da forstår i alle fall regjeringen<br />
at man mener alvor med den beklagelsen<br />
selskapet snakket om å sende. ■
– De drepte min Zalmai (7)<br />
Folkevalgte Amer Tawakul står fram og bekrefter at sønnen på 12 år og barnebarnet på<br />
7 ble drept i et bombeangrep i november. Han holder Norge medansvarlig.<br />
AV AHMAD KHAN (tekst og foto),<br />
KABUL, AFGHANISTAN<br />
Krig. – Se på ham, sier Amer Tawakul<br />
(60).<br />
Med tårer i øynene tar han fram et bilde<br />
av sønnen og barnebarnet fra lommeboken,<br />
så peker han på barnebarnet på sju år, som<br />
nå er gått bort fra denne verden.<br />
Det norske Forsvarsdepartementet og<br />
Forsvaret benekter også i denne ukas <strong>Ny</strong><br />
<strong>Tid</strong> at noen sivile kan ha blitt skadet eller<br />
drept av norske soldater under de siste<br />
7,5 års kamper i Afghanistan [Forsvaret<br />
opplyser i egen sak, se til høyre, at de i åtte<br />
måneder har kjent til anklagene om at norske<br />
styrker skal ha drept Tawakuls barn, red.<br />
anm.]<br />
Her viser den afghanske fylkespolitikeren<br />
Tawakul fram navn og bilde på sønnen<br />
Abdul Ghani (35) og dennes sønn Zalmai<br />
Jan (7). Begge skal ha blitt drept under<br />
et bombeangrep 5.-6. november 2008 i<br />
landsbyen Khwaja Shar-Shar, som ligger<br />
i Ghormach-regionen i det nordvestlige<br />
Afghanistan, der de norske styrkene de siste<br />
månedene har operert. Tawakul mistet også<br />
sin sønn Abdull Nazir (12) da familiehuset<br />
ble bombet.<br />
Politikeren i Baghdis-provinsens fylkesting,<br />
et av i alt 34 miniparlamenter i<br />
Afghanistan, viser fram et brev fra Natos<br />
ISAF-styrker. Brevet bekrefter at han har<br />
mistet tre familiemedlemmer i et flyangrep<br />
fra koalisjonsstyrkene. Han har så mottatt<br />
65.000 norske kroner i erstatning fra president<br />
Hamid Karzai, samt gratis pilegrimsreise<br />
til Mekka i Saudi-Arabia.<br />
<strong>Ny</strong> <strong>Tid</strong> møter Amer Tawakul i Kabul.<br />
Han er på vei tilbake fra en reise til India,<br />
hvor han har fått legebehandling. I forrige<br />
uke fortalte både hans sjef, lederen av Bag-<br />
hdis Provincial Council,<br />
Ramazan Surkhabi, og<br />
Meymanehs visepolitisjef<br />
Sadiq Khan, uavhengig<br />
av hverandre at Tawakuls<br />
hus ble bombet av internasjonale<br />
styrker.<br />
NY TID 26. JUNI 2009<br />
iran<br />
Uzbekistan<br />
Meymaneh<br />
Qala-i-Naw<br />
AfGhANiStAN<br />
Kabul<br />
– De sier sønnene<br />
mine er Taliban, men<br />
en 7 år gammel gutt<br />
kan vel ikke være<br />
stridende?<br />
tajikistan<br />
Pakistan<br />
ANGREP: De<br />
norske styrkene<br />
er stasjonert<br />
i Meymaneh.<br />
Landsbyen<br />
Khwaja Shar-Shar<br />
ligger lenger sørvest,<br />
i Ghormachregionen.<br />
– Norge bombet Taliban-hus<br />
Khan uttalte til <strong>Ny</strong> <strong>Tid</strong> at «norske spesialstyrker<br />
gjennomførte en operasjon i Ghormach-distriktet.<br />
De hadde informasjon om<br />
Talibans tilstedeværelse i området. De dro<br />
dit og fant ut at Taliban hadde samlet seg<br />
i et hus. Nordmennene ba da om luftstøtte<br />
etter å ha lokalisert Taliban-huset, som så<br />
ble bombet av fly. Flere talibanere, jeg tror<br />
12, ble drept.»<br />
Meymanehs visepolitisjef uttalte på sin<br />
side at han ikke mente de norske styrkene<br />
hadde gjort noe galt, fordi: «Vi vet at alle<br />
som ble drept den dagen var talibanere.<br />
Sønnen av den fylkespolitikeren var en<br />
gruppekommandant i Taliban,» sa Khan,<br />
og navnga Amir Tawakul.<br />
Tawakul selv avviser politiets påstander<br />
om at sønnene hans var tilknyttet Taliban.<br />
– Sønnene mine var uskyldige sivile, som<br />
ikke hadde noe å gjøre med Taliban. Barnebarnet<br />
mitt var bare et barn. Han var sju<br />
år! For Guds skyld, de sier at sønnene mine<br />
tilhører Taliban, men vet de ikke at en 12<br />
og en 7 år gammel gutt ikke kan være stridende?<br />
De må være gale, sier han.<br />
Tawakul navngir ofrene som Abdull Nazir<br />
(12), Abdul Ghani (35) og hans sønn<br />
Zalmai Jan (7). I tillegg til at han mistet<br />
disse tre, ble fire andre familiemedlemmer<br />
også skadet i flyangrepet.<br />
– Sønnene mine tilhører<br />
ikke Taliban, men<br />
det var heller ingen andre<br />
talibanere i landsbyen<br />
vår da angrepet<br />
skjedde, sier Tawakul.<br />
Angrepet skjedde i<br />
landsbyen Khwaja Shar-<br />
Shar. Han oppgir datoen til den 16. dagen<br />
i måneden aqrab, i henhold til den gamle<br />
persiske solkalenderen, i det muslimske året<br />
1387. Dette skal være 5.-6. november 2008<br />
i henhold til den europeiske kalenderen.<br />
5. november var det et stort ISAF-ledet<br />
angrep i Ghormach-regionen, der norske<br />
styrker var involvert, med mange døde.<br />
Tawakul forteller at sønnen Abdul Ghani<br />
ringte ham tidlig på kvelden og fortalte at<br />
det var mange utenlandske soldater i nabolandsbyen,<br />
samt fly over landsbyen hans.<br />
«Jeg er redd,» sa han. Tawakul selv var på<br />
det tidspunktet i provinshovedstaden Qalai-Naw,<br />
hvor han jobber som folkevalgt.<br />
– Jeg ba ham om å ikke bekymre seg, fordi<br />
de utenlandske styrkene ikke vil gjøre oss<br />
noe. Lev livet ditt, og la dem gjøre sitt, sa<br />
jeg, forteller fylkespolitikeren.<br />
Senere samme kveld fikk han en telefon<br />
om at huset hans var bombet ved 21-tiden<br />
på kvelden. To sønner og barnebarnet var<br />
drept. 11 mennesker, inkludert Tawakuls to<br />
koner, var i huset da angrepet skjedde.<br />
– Var det noen med tilknytning til Taliban til<br />
stede i huset, slik som politioffiseren hevder?<br />
– Det er bare tull. Det var ingen tilknyttet<br />
Taliban der. Ghani var den eldste mannen<br />
som var hjemme da. Resten var kvinner eller<br />
barn.<br />
Mistet begravelse<br />
Tawakul fikk ikke deltatt i begravelsen til<br />
sine barn og barnebarnet på grunn av sikkerhetssituasjonen.<br />
Det er nå lokaladminstrasjonen<br />
i Faryab som er ansvarlig for<br />
Ghormach-regionen, til tross for at Ghormach<br />
opprinnelig var en del av naboprovinsen<br />
Badghis. Årsaken til flyttingen er at<br />
provinshovedstaden i Badghis, Qala-i-Naw,<br />
der Tawakul sitter som folkevalgt, ligger så<br />
langt unna Ghormach.<br />
– Jeg kunne ikke en gang delta i begravelsen.<br />
Hvis sønnen min hadde kjempet for Taliban,<br />
kunne jeg ha dratt. Men jeg kunne ikke, fordi<br />
jeg måtte dra gjennom Taliban-kontrollerte<br />
områder for å komme dit. Da ville Taliban<br />
drept meg, sier Tawakul, som understreker at<br />
han støtter sentralregjeringen og samarbeidet<br />
med de internasjonale styrkene.
BILDET: Amer Tawakul<br />
(60) viser fram bildet<br />
av sønnen Abdul Ghani<br />
(35) og barnebarnet<br />
Zalmai Jan (7). Han<br />
har fått erstatning fra<br />
Afghanistans regjering<br />
for å ha mistet dem<br />
etter et bombeangrep<br />
fra de internasjonale<br />
styrkene.<br />
– Jeg støtter myndighetene, og Taliban<br />
vil fortsatt drepe meg hvis de tar meg, sier<br />
60-åringen.<br />
Tawakul forteller at han i stedet tok kontakt<br />
med en representant for myndighetene,<br />
som han kjente, og som senere fikk til et<br />
med president Hamid Karzai. Fem dager<br />
senere ledet Tawakul en delegasjon på 40<br />
stammeledere fra Ghormach som ble tatt i<br />
mot av Karzai i Kabul.<br />
Tawakul forteller at presidenten betalte<br />
ham 500.000 afghanis (omtrent 65.000<br />
kroner, red. anm.), som dekket kostnadene<br />
han, kona og to andre sønner hadde for å<br />
dra på pilegrimsreise til Mekka. Pengene<br />
ble betalt som en del av myndighetenes<br />
nye ordning, der de gir en «gave» til ofre<br />
for utenlandske styrkers flyangrep. Pengene<br />
blir betalt for å vinne folkets hjerter<br />
og sinn, ifølge en tjenestemann i Karzais<br />
regjering, som overfor <strong>Ny</strong> <strong>Tid</strong> vil være<br />
anonym.<br />
– Hvis folk mister sine kjære og myndighetene<br />
ikke bryr seg, vil de snu seg mot oss.<br />
Pengene bidrar til at folk beholder sympatien,<br />
sier tjenestemannen.<br />
– Ingen drept<br />
<strong>Ny</strong> <strong>Tid</strong> får etter gjentatte<br />
forsøk svar fra norske myndigheter<br />
om påstandene fra<br />
Afghanistan.<br />
Kommunikasjonsrådgiver<br />
Lars Magne Hovtun, i Fellesoperativt<br />
Hovedkvarter,<br />
svarer dette via e-post:<br />
«<strong>Ny</strong> <strong>Tid</strong>s artikkel i forrige<br />
utgave om at norske styrker<br />
skal ha drept sivile barn er<br />
hårreisende og totalt uriktig.<br />
I de aktuelle kamphandlingene<br />
ble ingen hus bombet.<br />
Etter at to norske soldater<br />
ble skadet av fiendens svært<br />
kraftige angrep, besluttet<br />
norske offiserer å bruke<br />
jagerfly mot fiendens stilling.<br />
Det reddet trolig norske<br />
liv. Dersom sivile barn har<br />
vært i dette området, har<br />
de bevisst blitt brakt dit av<br />
angriperne. Stillingen var i en<br />
åsside, langt fra nærmeste<br />
hus.»<br />
Videre skriver Hovtun:<br />
«Forsvaret undersøkte<br />
grundig påstandene om at<br />
sivile liv skulle ha gått tapt<br />
i etterkant av kamphandlingene.Navnene<br />
<strong>Ny</strong> <strong>Tid</strong> oppgir,<br />
ble ikke nevnt, verken av<br />
distriktsmyndighetene eller<br />
av politiet som etterforsket<br />
saken. Det gikk også da<br />
rykter om at to av Tawakuls<br />
slektninger hadde blitt drept,<br />
angivelig av norske styrker.<br />
At dette tallet nå – syv måneder<br />
etter – er oppjustert til<br />
tre, sier noe om påstandens<br />
troverdighet.»<br />
Seniorrådgiver i kommunikasjonsenheten<br />
i Forsvarsdepartementet,<br />
Asgeir<br />
Spange Brekke, avviser at<br />
norske styrker har rettet<br />
luftstyrker mot hus.<br />
– Vi dirigerer ikke luftstyrker<br />
mot hus eller landsbyer, bare<br />
mot terreng. Han avviser at<br />
norske styrker er ansvarlig for<br />
drap på sivile i den aktuelle<br />
operasjonen.<br />
– Hvilke bevis er det dere<br />
opererer med, spør Brekke<br />
retorisk, og legger til:<br />
– Hvis det skjer at norske<br />
styrker er innblandet i operasjoner<br />
som fører til sivile tap,<br />
skal vi få vite om det. ■<br />
NY TID 26. JUNI 2009
Norges nye rolle<br />
Når <strong>Ny</strong> <strong>Tid</strong> ringer ISAFstyrkene<br />
i Afghanistan,<br />
får vi bare svaret «vet<br />
ikke» fra en talsmann, på<br />
spørsmålet om hvem som<br />
skal ha bombet Tawakuls<br />
hus. Tawakul selv er ikke<br />
sikker på hvem som er<br />
ansvarlig for drapene på<br />
familien hans. For ham,<br />
som for de fleste andre<br />
vanlige afghanere, er NATOs soldater «bare<br />
utenlandske styrker». Men han knytter de<br />
norske styrkene i Faryab-provinsen, som<br />
Meymaneh tilhører, til bombeangrepet på<br />
huset sitt.<br />
– Vet du om norske soldater var involvert?<br />
– Jeg vet ikke hvem som gjorde det, men<br />
jeg vet at de utenlandske styrkene gjorde<br />
det. Jeg vet også godt at norske styrker er<br />
stasjonert i Faryab. Enhver operasjon i vår<br />
provins har vært, og er, utført av styrkene<br />
fra Faryab, enten de er utenlandske eller<br />
afghanske, svarer Tawakul.<br />
Norge fikk i fjor høst gjennomslag i ISAF<br />
for at Ghormach-distriktet hører fysisk<br />
naturlig til Faryab. Derfor ble Ghormach,<br />
hjemsted for de mest aktive opprørsgruppene,<br />
overført til Norges ansvarsområde<br />
seint i fjor høst.<br />
Tawakul skylder først og fremst på afghanere,<br />
og særlig regjeringens representanter<br />
i lokaladministrasjonen i Faryab og Ghormach,<br />
som han hevder han nå er i strid med<br />
for å ha villedet styrkene til huset hans. Han<br />
mistenker også at et angrep på en politipost,<br />
nær landsbyen, hans har noe med saken å<br />
gjøre.<br />
I Afghanistan er det vanlig at folk tipser<br />
utenlandske styrker på feilaktig grunnlag<br />
10 NY TID 26. JUNI 2009<br />
«Tawakul har mistet<br />
sine slektinger i et<br />
luftangrep utført av<br />
de internasjonale<br />
koalisjonsstyrkene»<br />
Utdrag av dokument<br />
fra ISAF-styrkene<br />
som personlig hevn.<br />
Utenlandske styrker,<br />
særlig amerikanske, hevder<br />
at de dobbelsjekker<br />
etterretningskildene sine<br />
før de går til angrep.<br />
Tawakul forteller at<br />
hendelsen han viser til<br />
skal ha skjedd fem dager<br />
før huset hans ble<br />
bombet. Taliban angrep<br />
da en politipost i landsbyen<br />
Langari 20 kilometer unna, og stjal en<br />
politibil som de tok med til landsbyen til<br />
Tawakul.<br />
– Falske anklager<br />
– Distriktssjefen i Ghormach fortalte så de<br />
utenlandske styrkene at sønnen min var ansvarlig<br />
for angrepet og tyveriet av bilen. Kanskje<br />
var angrepet på huset mitt knyttet til den<br />
uriktige informasjonen distriktssjefen ga til<br />
de internasjonale styrkene? undrer Tawakul.<br />
Under et besøk i Kabul fikk Tawakul råd<br />
fra venner om å be om kompenasjon for<br />
dødsfallene til de andre familiemedlemmene<br />
sine. Det har han nå gjort ved å skrive<br />
til Karzais kontor. <strong>Ny</strong> <strong>Tid</strong> får se et brev fra<br />
myndighetene der de viser han videre til de<br />
NATO-ledede ISAF-styrkene. I brevet står<br />
det:<br />
«Mr. Tawakul, medlem av Badghis Provincial<br />
Council, og familien som har mistet sine<br />
slektinger i et luftangrep utført av de internasjonale<br />
koalisjonsstyrkene, har lidd store<br />
økonomiske tap. Med dette viser vi ham videre<br />
til dere for å underholde ham, slik loven<br />
åpner for», heter det i brevet.<br />
– Men vil betalingen egentlig gi meg<br />
kompensasjon for de jeg nå har tapt, spør<br />
Tawakul. ■<br />
FAR Og søNN: Amer<br />
Tawakul viser fram bildet<br />
av sønnen Abdul Ghani (35)<br />
og dennes sønn, Zalmai<br />
Jan (7). Han og familien<br />
har fått 65.000 kroner og<br />
Mekka-tur i erstatning fra<br />
Karzais regjering.<br />
Lover åpen<br />
I framtiden vil det bli<br />
opplyst om alle sivile som<br />
faller for norske våpen.<br />
Det lover Forsvaret.<br />
AV HAAKON FLEMMEN<br />
Drepte. De siste ukene har <strong>Ny</strong> <strong>Tid</strong> satt søkelyset<br />
på at det mangler statistikk over dødsfall<br />
forårsaket av norske styrker i Afghanistan.<br />
Nå lover Forsvaret å si fra dersom norske<br />
soldater i framtiden dreper sivile.<br />
– Så sant Forsvaret med sikkerhet vet at vi<br />
har tatt livet av sivile, så vil vi opplyse om det,<br />
sier Lars Magne Hovtun, kommunikasjonsrådgiver<br />
ved Fellesoperativt hovedkvarter.<br />
En utfordring for de norske styrkene er at<br />
fiendtlige soldater ofte blander seg med sivile.<br />
Men Forsvaret vil likevel gå aktivt ut offentlig<br />
med informasjon om sivile dødsfall, med<br />
mindre det er snakk om tvilstilfeller.
het om sivile tap<br />
– Forsvaret er avhengig av full tillit i det<br />
norske folk. Derfor er det viktig at vi forteller<br />
både om situasjoner der vi lykkes og der vi<br />
mislykkes, sier Hovtun.<br />
Løftet om åpenhet blir positivt mottatt av<br />
utenrikspolitikerne på Stortinget.<br />
– Jo mer åpenhet og flere fakta vi får på<br />
bordet, desto bedre er det. Så hvis Forsvaret<br />
har kunnskap om dette, som kan offentliggjøres,<br />
er det veldig bra, sier Olav Akselsen<br />
(Ap), leder i utenrikskomiteen.<br />
Også Fremskrittspartiet ønsker en slik<br />
åpenhetslinje velkommen.<br />
– Dette er positivt. Her behøver vi mest<br />
mulig åpenhet og informasjon. Skulle Norge<br />
komme i den tragiske situasjonen at vi forårsaker<br />
at sivile liv går tapt, da er det flott at<br />
Forsvaret vil være åpen om det, sier utenrikspolitisk<br />
talsmann Morten Høglund.<br />
Høyre-leder Erna Solberg ønsker åpenhet<br />
om sivile tap velkommen, men frykter samtidig<br />
at norske medier vil bruke slike opplys-<br />
ninger til å lage unyanserte oppslag.<br />
– Norske medier har et ansvar for hvordan<br />
slike tall framstilles. Ofte blir oppslagene<br />
om Afghanistan sensasjonspregede. Mediene<br />
gjør det til noe oppsiktsvekkende at norske<br />
soldater har drept noen. Man er altfor naiv i<br />
forhold til at militær tilstedeværelse kan føre<br />
til at mennesker dør, selv når målet er å skape<br />
fred. Journalister må vise forståelse for at det<br />
norske demokratiet faktisk har bestemt at vi<br />
skal være tilstede i Afghanistan, sier Solberg,<br />
som også er medlem av utenrikskomiteen.<br />
Vanskelig i tettbygde strøk<br />
Ifølge Forsvaret lar norske soldater ofte være<br />
å åpne ild når sivile kan havne i skuddlinjen.<br />
Noen ganger skal soldatene også ha satt eget<br />
liv i fare for ikke å skade sivile.<br />
– Den 22. oktober ble de norske soldatene<br />
beskutt fra en husklynge hvor det<br />
ble observert barn og kvinner. De norske<br />
styrkene avsto fra å skyte tilbake for å ikke<br />
POSITIV: Olav Akselsen, leder i<br />
Stortingets utenrikskomité, ønsker<br />
Forsvarets løfte om åpenhet rundt<br />
sivile dødsfall velkommen. Foto: Håkon<br />
moSvoLd LarSen, Scanpix<br />
KRITISK TIL MEDIENE: Mediene<br />
gjør det til noe oppsiktsvekkende<br />
at norske soldater har drept noen,<br />
mener Høyre-leder Erna Solberg.<br />
Foto: Stian LySberg SoLum, Scanpix<br />
SIVILE RAMMET: En mann viser<br />
fram en sko i ruinene av et hus som<br />
ble ødelagt i et flyangrep i Bala Baluk-distriktet<br />
8. mai. En amerikanskafghansk<br />
granskning viste at flere<br />
sivile var blitt drept i kampene . Nå<br />
lover Forsvaret at også de vil gi informasjon<br />
når sivile drepes der norske<br />
styrker er involvert. Foto: ap/Scanpix<br />
påføre sivile skader og tap, sier Hovtun.<br />
Denne typen situasjoner oppstår gjerne<br />
når fienden angriper i tettbebygde strøk. En<br />
annen slik hendelse inntraff i Ghowrmachområdet<br />
5. november i fjor. Norske soldater<br />
ble da utsatt for et stort, planlagt bakholdsangrep<br />
inne i en landsby.<br />
– Våre folk ble beskutt med blant annet<br />
raketter og maskingevær, og to norske soldater<br />
ble skutt og lettere såret. Under kampene<br />
var de norske soldatene opptatt av ikke<br />
å skyte mot områder hvor det befant seg<br />
sivile. Imidlertid traff fiendens ild flere hus,<br />
sier Hovtun.<br />
De norske soldatene pekte også ut mål for<br />
flyangrep i disse kamphandlingene.<br />
– I kampene den 5. november avbrøt de<br />
norske soldatene flere mulige bombemål,<br />
fordi de trengte bedre bekreftelse på om det<br />
var sivilt eller fiendtlig personell. Senere viste<br />
det seg at også disse målene var legitime militære<br />
mål, legger Hovtun til. ■<br />
NY TID 26. JUNI 2009 11
Ukaspolitikk.<br />
LeDeR: Per Østvold skal lede<br />
Manifest Analyse. FOTO: SCANPIX<br />
Tenketank for<br />
venstresiden<br />
Over seksti fagforeninger og fagforbund<br />
stiller seg bak en ny tenketank<br />
som skal ledes av Per Østvold.<br />
Manifest Analyse skal rette seg mot<br />
sentrum-venstre og fagbevegelse,<br />
skriver Klassekampen. Senteret finansieres<br />
av Stiftelsen Manifest og<br />
over 60 fagforeninger og -forbund.<br />
Fagforbundet er tyngst inne med en<br />
halv million kroner.<br />
Senterets styreleder er Per Østvold<br />
(SV), som inntil nylig var leder<br />
for Transportarbeiderforbundet.<br />
«Det finnes mange som lager<br />
analyser og dokumenter, men det er<br />
veldig få som lager noe som er egnet<br />
for å spre i store opplag på arbeidsplasser<br />
og sette dagsorden der. Vi vil<br />
utfordre høyresida og Frp på arbeidsplassene.<br />
Det er tingen framover nå»,<br />
sier Østvold til Klassekampen.<br />
H + Frp = sant<br />
Dersom det blir regjeringsskifte<br />
til valget, kommer Høyre og Frp til<br />
å styre landet, spår statsminister<br />
Jens Stoltenberg (Ap). Han mener<br />
en slik regjering vil bety økonomiske<br />
eksperimenter landet slett<br />
ikke trenger.<br />
«Vi vet hva vi får når disse to<br />
partiene går sammen. Det blir en<br />
mørkeblå politikk med milliarder i<br />
skattelette, mens vi lover å ta vare<br />
på fellesskapet. De vil privatisere,<br />
mens vi vil styrke fellesskolen.<br />
De vil svekke offentlig sektor og<br />
arbeidstakernes rettigheter, stikk<br />
i strid med den politikken vi fører.<br />
Det er store og tydelige forskjeller<br />
mellom alternativene», sa Stoltenberg<br />
da han holdt en pressekonferanse<br />
på Huk på tirsdag.<br />
12 NY TID 29. august 2008<br />
notert og kommentert av MaThIas RoNgveD<br />
Hanssen tar saken<br />
Bjarne Håkon Hanssen tar tak i store og små problemer i<br />
det norske helsevesenet.<br />
Helse-Hanssen skjærer<br />
gjennom», står det på<br />
forsiden til juniutgaven<br />
av Arbeiderpartiets medlemsavis,<br />
Sammen. Timingen kunne ikke<br />
vært bedre: Oppslaget handler<br />
om reformen av det norske<br />
helsevesenet, den såkalte Samhandlingsreformen,<br />
men oppmerksomheten<br />
rundt helse- og<br />
omsorgsminister Bjarne Håkon<br />
Hanssen (Ap) denne uka har<br />
handlet om Hanssens helsearbeid<br />
på mikronivå, ikke makronivå.<br />
Grep inn<br />
Da Hanssens kamerat, stortingsrepresentant<br />
Inge Ryan<br />
(SV) ble innlagt på Ullevål<br />
med lungebetennelse og feber<br />
tok helseministerens i bruk sitt<br />
foretrukne botemiddel mot dår-<br />
lig helse: en kjapp telefon. Ryan<br />
ringte først Hanssen og fortalte<br />
om kjipe forhold på hospitalet,<br />
og Bjarne Håkon Hanssen, som<br />
har lært at det er få ting i helse-<br />
Norge som ikke kan løses med<br />
en telefonsamtale, tok grep. Syk<br />
sønn? Ring Snåsamannen. Syk<br />
SV-kompis? Ring sykehusdirektøren<br />
og sjefen for Helse<br />
Sør-Øst, og be om at Ryan får<br />
best mulig behandling.<br />
«Jeg ville forsikre meg om at<br />
Inge fikk god behandling», sier<br />
Hanssen selv til Dagbladet, men<br />
omtanken hadde sin pris: Både<br />
statsminister Jens Stoltenberg<br />
og lederen av helse- og omsorgskomiteen<br />
på Stortinget, Harald<br />
T. Nesvik (Frp), gikk umiddelbart<br />
ut og sa at Hanssen ikke<br />
burde ha lagt seg inn i hvordan<br />
Ryan ble behandlet på sykehuset.<br />
De fleste forstår at det må<br />
ha vært ubehagelig for Ryan å<br />
ligge på et kaldt rom med mye<br />
trekk, men når en statsråd griper<br />
inn på vegne av en kompis<br />
– som prompte blir flyttet til et<br />
bedre og mindre trekkfullt rom<br />
– kommer de uunngåelige påstandene<br />
om særbehandling.<br />
«Vi har mange ganger henvendt<br />
oss til ministeren om<br />
enkeltskjebner i Helse-Norge,<br />
men standardsvaret er at han<br />
ikke kan gripe inn i enkeltsaker.<br />
Hvis dette er en ny linje<br />
fra Hanssen, forventer vi at han<br />
begynner å gripe inn når han får<br />
henvendelser om vanlige folk i<br />
vanskelige behandlingssituasjoner<br />
også», sier Nesvik til NTB,<br />
mens Stoltenberg ikke går len-<br />
ALLE FOTO: SCANPIX
ger enn å si at Hanssen «ikke<br />
bør ta den typen telefoner».<br />
Storm i et vannglass? Prøv i så<br />
fall følgende tankeeksperiment:<br />
Næringsministeren ringer skattedirektøren<br />
og ber om at en<br />
næringsdrivende kompis får<br />
«god behandling». Ministeren<br />
for høyere utdanning ringer et<br />
universitet og ber om at en studerende<br />
kompis får den samme<br />
gode behandlingen. Forsvarsministeren<br />
ringer forsvarssjefen<br />
og ber om at en kompis får god<br />
behandling under verneplikten.<br />
Selvsagt fullstendig utilbørlig,<br />
og det har Hanssen tilsynelatende<br />
innsett. Han har beklaget,<br />
og så lenge Stortinget har ferie<br />
fram til 9. oktober blir det ingen<br />
pinlige spørreetimespørsmål til<br />
Hanssen.<br />
Reform<br />
Dermed kan man vende oppmerksomheten<br />
til det Hanssen<br />
egentlig skulle få oppmerksomhet<br />
for denne uka: Stortingsmelding<br />
nr. 47, Samhandlingsreformen.<br />
Problemstillingen er såre enkel:<br />
I 2002 hadde sykehus-Norge<br />
50 milliarder kroner i utgifter.<br />
I år vil regningen være dobbelt<br />
så stor, og den kommende eldrebølgen<br />
– for ikke å snakke<br />
om diabetes-, kols-, og fedmebølgene<br />
– kan bare drive utgiftene<br />
i været. Løsningen er mer<br />
forebygging og mindre reparering.<br />
Forebyggingen skal skje i<br />
kommunene, og gulroten er den<br />
samme som alltid: penger.<br />
I dag betaler staten 100 prosent<br />
av behandlingskostnadene.<br />
Fra 2012 skal pasientenes hjemkommuner<br />
ta 20 prosent av<br />
regningen. Som kompensasjon<br />
for dette vil kommunene få en<br />
rammeoverføring på 13 milliarder<br />
kroner, som er det beløpet<br />
staten sparer. Dersom kommunene<br />
gjennom forebyggende<br />
helsearbeid klarer å redusere<br />
antall innleggelser, vil de sitte<br />
igjen med et overskudd. Og om<br />
de ikke klarer å redusere antall<br />
innleggelser? Hold deg i nærheten<br />
av telefonen, Hanssen. ■<br />
3Sylvi Listhaug er skeptisk til homseparade,<br />
stoltenberg frykter at finanskrisen<br />
skal gjøre enkelte land til<br />
gjeldsslaver, og Navarsete skryter av<br />
Kjell Inge Røkke.<br />
Helsebyråd i Oslo,<br />
Sylvi Listhaug (Frp),<br />
er skeptisk til helgens<br />
homseparade i Oslo.<br />
«For meg må homofile<br />
feste og feire når og<br />
hvor de vil, og mange<br />
har tydeligvis en voldsom<br />
trang til å markere<br />
seg. Men jeg tror ikke at<br />
det styrker saken deres<br />
når halv- og nesten<br />
helnakne folk danser<br />
rundt i Oslos gater», sier<br />
Listhaug til Dagbladet.<br />
På en pressekonferanse<br />
på tirsdag sa statsminister<br />
Jens Stoltenberg<br />
(Ap) at finanskrisen<br />
kan etterlate en del<br />
land som gjeldsslaver.<br />
«Stor offentlig gjeld kan<br />
skape et rentenivå som<br />
hemmer kapitaltilgangen<br />
til næringslivet, og<br />
landene vil kunne bli<br />
nødt til å kutte i offentlig<br />
sektor. Det vil også<br />
kunne ramme Norge»,<br />
sa han.<br />
<strong>Tid</strong> for karakterer<br />
Vurdering. Med sommerferie følger utdeling av<br />
karakterer, også for norske politikere. Aftenposten<br />
har bedt Respons innhente en vurdering av<br />
statsrådene og partilederne fra 1001 personer,<br />
som har gitt politikerne karakter fra 1 til 6, hvor<br />
6 henger høyest.<br />
Ifølge de spurte er det Frp-leder Siv Jensen<br />
som er flinkest blant partilederne i opposisjonen,<br />
mens utenriksminister Jonas Gahr Støre<br />
(Ap) gjør den beste jobben i regjeringen. Også<br />
ved forrige måned i desember lå Støre øverst.<br />
Regjeringen får en snittkarakter på 3,5 på<br />
en skala fra 1 til 6. Til sammenlikning fikk Bondevik-regjeringen<br />
2,9 i snitt for fire år siden. De<br />
fleste av statsrådene har gått opp i karakter<br />
fra forrige måling.<br />
Samferdselsminister og<br />
Sp-leder Liv Signe Navarsete<br />
mener Kjell Inge<br />
Røkke er en næringslivsleder<br />
etter hennes smak.<br />
«Røkke er en industribygger,<br />
som har bygd opp<br />
industri rundt i Norge.<br />
Jeg mener Røkke er en<br />
seriøs aktør som må tas<br />
på alvor. Samtidig er det<br />
klart at han ikke driver<br />
distriktspolitikk, men<br />
butikk», sier Navarsete til<br />
Dagens Næringsliv.<br />
Sitat.<br />
– Vi har alltid<br />
vært i skvis. Vi<br />
har vært svingdørpartietmellom<br />
de store<br />
blokkene.<br />
VeNSTre-LeDer LarS<br />
SpoNheIm (TV2).<br />
mIDT pÅ TreeT For reGJerINGeN: Statsminister Jens Stoltenberg,<br />
SV-leder Kristin Halvorsen og Sp-leder Liv Signe Navarsete kan si seg<br />
ganske fornøyd med folkets dom. Regjeringen får en snittkarakter på<br />
3,5. Til sammenlikning fikk Bondevik-regjeringen 2,9 i snitt for fire år<br />
siden. FOTO: SARA JOHANNESSEN, SCANPIX<br />
Støre får den eneste femmeren, mens statsminister Jens Stoltenberg (Ap) på andreplass får snittkarakteren 4,2 fra<br />
velgerne. Ingen andre partiledere, verken i posisjon eller opposisjon, scorer høyere enn Stoltenberg. SV-leder Kristin<br />
Halvorsen får 3,9, mens Sp-leder Liv Signe Navarsete får 3,5.<br />
Av partilederne i opposisjonen får Siv Jensen karakteren 3,8 av de spurte. Høyre-leder Erna Solberg får 3,3, mens<br />
både KrF-leder Dagfinn Høybråten og Venstre-leder Lars Sponheim får 3,2, som ifølge karaktersystemet i den offentlige<br />
skolen betyr at eleven har «nokså god kompetanse i faget».<br />
NY TID 29. august 2008 13
www.oiw.no
Frykter ikke Frp<br />
Av kIm breDeseN<br />
– Hvor fornøyd er du med responsen på nestekjærlighetskampanjen?<br />
– Vi startet nestekjærlighet.no<br />
på ettårsdagen til den rødgrønne<br />
regjeringen. I høst, når regjeringen, med<br />
dissens fra SV, lanserte innstrammingstiltakene,<br />
relanserte vi kampanjen på en<br />
facebook-side og samlet inn flere underskrifter<br />
på nettsiden nestekjærlighet.no. Vi<br />
har bestemt å la dette gå fremover, å ikke<br />
sette en sluttdato, men la det gå videre inn<br />
mot valget så folk i Norge kan få sagt hva<br />
de mener om norsk asylpolitikk. Vi ønsker<br />
også å jobbe videre gjennom arrangementer<br />
som Utflukt09, et femdagers arrangement<br />
som ble avsluttet tirsdag denne uka, for å<br />
markere at vi ønsker en mer human asylpolitikk.<br />
– Frp blir av mange karakterisert som innvandringsfiendtelige.<br />
Hvordan mener du nestekjærlighetsholdningen<br />
er blant den norske<br />
befolkningen nå, tatt i betraktning den store<br />
oppslutningen til Frp? – For det første tror<br />
jeg ikke Frp kommer til å vinne valget.<br />
Men jeg er jo en ukuelig optimist. Jeg er<br />
ikke så sikker på at alle som stemmer på<br />
Frp, gjør det fordi de først og fremst slutter<br />
opp om innvandringspolitikken. Vi har<br />
en veldig streng flyktning- og asylpolitikk<br />
i Norge. Hvis velgerne visste hvor streng<br />
den egentlig er, ville de ikke støtte politikerne<br />
når de sier at den bør være enda<br />
strengere. Hvis vi var kjent med hvilken<br />
situasjon asylsøkere befinner seg i, ville<br />
vi fått en annen oppfatning. Det handler<br />
om å gi riktig og edruelig informasjon i<br />
stedet for å skåre politisk mynt på å skape<br />
et skremselsbilde av at våre grenser blir<br />
oversvømt av store flyktningstrømmer<br />
fra den tredje verden. Det skjer jo ikke.<br />
Flyktningstrømmene finnes i den fattige<br />
delen av verden, ikke ved de norske grensene.<br />
At antallet flyktninger varierer fra år<br />
til år, henger sammen sammen med den<br />
totale flyktningsituasjonen i verden. Flere<br />
har kommet det siste året, men det har<br />
også blitt tre millioner flere flyktninger i<br />
løpet av et år. Da vil man merke det. Særlig<br />
når Norge er involvert i Afghanistan.<br />
Vi er et land i verden, og må forholde oss<br />
til den globale situasjonen.<br />
– Mener du at de fleste politikere står for meninger<br />
som velgerne kanskje ikke kan stå inne<br />
for i noen særlig utstrekning? – Ja, det tror jeg<br />
faktisk. Og jeg tror at når Arbeiderpartiet<br />
legger seg veldig opp mot Frps politikk på<br />
dette området, skulle de gjort det motsatte.<br />
De skulle forsvart etiske grunnprinsipper i<br />
det norske samfunnet og beskyttet en humanistisk<br />
tradisjon og informert om hvor<br />
streng politikk vi faktisk har. I stedet for å<br />
stramme inn på områder som vi ikke bør<br />
stramme inn på, som rammer barn på en<br />
måte som vi ikke vil vedkjenne oss. Mange<br />
velgere har verken interesse eller anledning<br />
til å sette seg godt inn i flyktning- og<br />
asylpolitikken. Og det kan en jo heller ikke<br />
forvente, det er derfor en har politikere. Og<br />
da må politikerne evne å formidle hvordan<br />
dette faktisk er og stå opp for de verdiene<br />
man tror på.<br />
– Det er kanskje et slikt opplysningsprosjekt<br />
du har til hensikt å igangsette med den nye<br />
dokumentarfilmen din, De andre? – Ja, det<br />
er det. Jeg ønsker å skape et nærvær og en<br />
vedrørende film som spør: Hvem er det<br />
Aktueltintervju.<br />
Margreth Olin ønsker å motvirke frykten for det ukjente gjennom nettstedet<br />
nestekjærlighet.no og sin nye dokumentarfilm De andre.<br />
eN mer humAN AsYlpolITIkk:<br />
Margreth Olin mener<br />
Norge har en altfor streng<br />
asylpolitikk. Denne uka<br />
deltok hun på arrangementet<br />
Utflukt09. foto: agnete brun<br />
Margreth Olin<br />
n født på Stranda på<br />
Sunnmøre 16. april 1970.<br />
n Debuterte som dokumentarfilmskaper<br />
med eksamensfilmen<br />
I kjærleikens<br />
hus i 1995.<br />
n Slo gjennom for alvor<br />
med filmen Kroppen Min i<br />
2002.<br />
n Startet aksjonen nestekjærlighet.no<br />
i 2006.<br />
som kommer til oss? Hvorfor kommer de?<br />
Hvordan opplever de å komme hit? Folk<br />
som jobber innenfor feltet, har ofte andre<br />
holdninger enn det norske politikere tror<br />
er den gjengse oppfatningen i norge. Og<br />
det som er typisk i norske lokalsamfunn, er<br />
at når enkeltfamilier og enkeltpersoner står<br />
i fare for å bli kastet ut, så engasjerer hele<br />
lokalsamfunnet seg. Da betyr ikke politiske<br />
skillelinjer noe lenger. For da handler det<br />
om vårt barns venn eller klassekamerat eller<br />
en som spiller på fotballlaget. I slike situasjoner<br />
har ikke Frp-ere mindre hjertelag<br />
enn andre mennesker når man kommer tett<br />
på hva dette handler om. Derfor tror jeg det<br />
er et sprik mellom politikken slik den blir<br />
ført, og oppfatningen om den. Jeg ønsker at<br />
den sittende regjeringen vi har i dag sto opp<br />
og beskyttet verdiene de lovte oss å beskytte<br />
i Soria Moria- erklæringen. Frykt er den<br />
største trusselen mot et opplyst samfunn.<br />
Når enkeltpersoner, nasjoner eller folkegrupper<br />
handler ut fra frykt, så forsvinner<br />
rasjonell tankegang. Dialogen blir borte og<br />
folk griper til handlinger vi ellers ikke ville<br />
gjort. Både politikerne og mediene har et<br />
enormt ansvar for å demme opp mot frykt i<br />
et samfunn. Og det ansvaret er det dessverre<br />
ikke alle som tar på alvor. n<br />
NY TID 26. JUNI 2009 15
VerdenomNorge.<br />
Fem på gata i<br />
Soweto<br />
hva tenker du om Jacob Zuma<br />
som sør-afrikas nye president,<br />
og har han levd opp til forventningene,<br />
synes du?<br />
Av vIKY SINgH, SOweTO, Sør-AfrIKA<br />
16 NY TID 26. JUNI 2009<br />
Lungilwe Tyala (25),<br />
høgskoleforeleser<br />
– Jeg har ingen forventninger<br />
til Zuma. Jeg stemte<br />
ikke på han. Vi får vente<br />
og se hva han klarer gjennomføre.<br />
Phallang Leboang (37),<br />
lærer og crickettrener<br />
– Jeg har vært ANC-medlem<br />
i hele mitt liv inntil<br />
før valget. De har ikke<br />
levert tjenestene de lovet<br />
i townshipen. Jeg har ikke hatt rent vann<br />
på over seks måneder, og jeg tror ikke<br />
noe vil endre seg med Zuma ved roret<br />
heller.<br />
Anke Ten Brummelhuis (27),<br />
prosjektleder i en NGO<br />
– Jeg vet ikke så mye om<br />
han. Det er ikke lett å få<br />
informasjon om han gjennom<br />
media fordi han alltid<br />
blir omtalt negativt. Derfor er det vanskelig<br />
å si noe om hva han faktisk har gjort,<br />
og hva han faktisk klarer å få i stand.<br />
Tsolly Shabane (50),<br />
konsulent<br />
– Jeg tror ANC dessverre<br />
vil fortsette å skuffe massene,<br />
som har det like ille<br />
som de alltid har hatt det.<br />
De fortsetter å stemme ANC grunnet<br />
løftene som partiet gir, men som de ennå<br />
ikke har oppfylt.<br />
Yolanda Tumani (18),<br />
universitetsstudent<br />
– Det eneste Zuma har<br />
gjort så langt, er å feire<br />
seieren. De har brukt hundrevis<br />
av millioner rand<br />
bare på å feire og å leie busser til å frakte<br />
folk til feiringen. Men jeg tror likevel det<br />
er for tidlig å bedømme han. Kanskje han<br />
vil overraske oss.<br />
hver Uke oppsUmmerer <strong>Ny</strong> tId dekNINgeN<br />
av Norge I verdeNs medIer. Av KAAre M. BIlDeN<br />
USA: Norske nazi-zombier<br />
Zombier invaderer nå hvert<br />
hjørne av vår popkultur og<br />
sprer seg ut i mainstream,<br />
skriver KPBS Public Broadcasting,<br />
basert i San Diego,<br />
California. Den norske filmen<br />
Død snø er dermed en del av<br />
en global bølge, sammen med<br />
den japanske Yoroi: The Samurai<br />
Zombie, indiske Bollywood<br />
Zombie, franske Zombie Lake<br />
og pakistanske Hell’s Ground.<br />
Zombien er en analogi for<br />
måten folk føler seg akkurat<br />
nå. Mange har mistet jobbene<br />
og pengene sine, og føler seg<br />
som levende døde.<br />
«Vi trengte noe ondere enn<br />
normale zombier. Nazistene<br />
okkuperte oss i fem år, og<br />
Nord-Norge var av spesiell<br />
betydning for Tyskland.<br />
HUSKer DU?: Tore André Flo i<br />
duell med Brasils Bebeto under<br />
Norge-Brasil-kampen i VM i 1998.<br />
Norge er det eneste laget som<br />
aldri har tapt for Brasil. Foto: Erik<br />
JohansEn, scanpix<br />
Israel: Norsk nazi-forfatter<br />
I mars overtok Norge formannskapet<br />
i den 26-nasjoner<br />
store «Task Force for<br />
International Cooperation<br />
on Holocaust Education».<br />
Samtidig feirer Norge 150årsdagen<br />
for fødselen til Knut<br />
Hamsun, forfatteren som<br />
JUBIleUM: Dette bildet av Knut<br />
Hamsun med solkors på jakkeslaget<br />
ble brukt som bevis i Høyesterett<br />
på hans medlemskap i Nasjonal<br />
Samling. I Israel får Norge kritikk for<br />
å hedre nazisympatisøren Hamsun.<br />
Foto: prEssEns bild/scanpix<br />
Derfor var det spesialstyrker<br />
og mange krigsskip her, og<br />
siden den gang har det blitt<br />
fortalt en lang rekke historier<br />
om nazistene. Dette er en<br />
støttet nazistene under andre<br />
verdenskrig, skriver den<br />
israelske avisen Haaretz.<br />
Regjeringen har æret romanforfatter<br />
med feiringen,<br />
en minnemynt og millioner<br />
av dollar for å bygge et kultursenter<br />
i Hamsunds hjemby.<br />
Ved å hedre nazisympatisøren<br />
Hamsun har Norge<br />
skadet det internasjonale<br />
holocaustprogrammet, sier<br />
Carole Nuriel, analytiker for<br />
«Campaigners against anti-<br />
Semitism».<br />
ZOMBIe-TreND: Den norske filmen Død snø (bildet) er en del av en<br />
global zombiebølge, ifølge KPBS Public Broadcasting. Foto: FilmwEb<br />
England: Norge ubeseiret av Brasil<br />
Norge er det eneste fotballaget<br />
som aldri har tapt for Brasil.<br />
Sistnevnte har nå stø kurs<br />
mot finalen i Confederations<br />
Cup i Sør-Afrika. Det var<br />
23. juni 1998 at Norge overraskende<br />
vant 2-1 over sambakongene<br />
i VM i Frankrike,<br />
skriver soccer365.com.<br />
Norge har vunnet to kamper<br />
mot Brasil, og spilt uavgjort to<br />
ganger. I Marseille i 1998 så<br />
kul måte å innlemme lokalhistorie<br />
i en zombiefilm på.<br />
Nazi-zombier er veldig onde<br />
og kule», sier Død snø-regissør<br />
Tommy Wirkola.<br />
det imidlertid ut til at Brasil<br />
hadde full kontroll da Bebeto<br />
headet inn et innlegg fra Denilson<br />
i det 78. minutt. Men<br />
det ellers ekstremt defensive<br />
Norge svarte med et press som<br />
betalte seg, da Tore Andre Flo<br />
satte inn utligningen, og Norge<br />
fikk en gavepakke med en<br />
tvilsom straffe i det 89. minutt.<br />
Kjetil Rekdal var en kald fisk<br />
og satte straffen i mål.
Norsk biodiesel<br />
skal redusere utslipp<br />
Et nytt anlegg til 300 millioner kroner skal forsyne Norge med biodrivstoff.<br />
Av MAThIAs RoNgveD<br />
energi. Mandag denne uka åpnet Norges<br />
største biodieselfabrikk i Fredrikstad. Miljø-<br />
og utviklingsminister Erik Solheim var<br />
tilstede under åpningen av Uniols fabrikk,<br />
som har kostet 300 millioner kroner.<br />
Som følge av klimaforliket på Stortinget<br />
er det innført et påbud om 2,5 prosent<br />
biodrivstoff i diesel i 2009, og 5 prosent<br />
fra 1. juli 2010. Målet er å redusere CO 2 -<br />
utslippene fra veitransport.<br />
100.000 tonn i året<br />
Biodrivstoff produseres blant annet av<br />
avfall fra husholdninger og næringsvirk-<br />
Ukas tall<br />
7.8<br />
milliarder dollar i lån<br />
fra den amerikanske<br />
stat skal bidra til mer<br />
miljøvennlige biler fra Nissan og Ford.<br />
Nissan skal bygge en fabrikk for elbiler,<br />
mens Ford skal bygge mer drivstoffgjerrige<br />
motorer.<br />
somhet, raps- og soyaolje, og overskuddsprodukter<br />
fra andre næringsindustrier. På<br />
anlegget i Fredrikstad fores biologisk fett<br />
og olje inn i den ene enden, og biodiesel<br />
kommer ut i andre enden. Når anlegget er<br />
i full gang, vil det produsere 100.000 tonn<br />
biodiesel årlig. Det vil i så fall være nok til<br />
å forsyne hele det norske markedet, mener<br />
administrerende direktør Jon Duus.<br />
«Fornybart drivstoff fra Fredrikstad kan<br />
være på biltankene i Norge allerede i andre<br />
kvartal 2009. Det føles godt å etablere<br />
industriell produksjon av en kvalitetsvare<br />
som reduserer klimagassutslippene fra dag<br />
én», sier Duus i en pressemelding.<br />
Bruken av bioenergi til drivstoff har de sis-<br />
1.<br />
juli overtar Sverige<br />
formannskapet i EU. Fram<br />
til klimatoppmøtet i København<br />
i september må svenskene få<br />
EU-landene til å samles om en felles<br />
klimapolitikk. Ambisjonene varierer i<br />
dag sterkt.<br />
Miljø&Ressurser.<br />
RAPs PÅ TANKeN:<br />
Rapsolje importert fra Argentina<br />
og Europa vil bli til<br />
biodiesel på Uniols nye biodieselfabrikk<br />
i Fredrikstad.<br />
Når anlegget er i full gang,<br />
vil det produsere 100.000<br />
tonn biodiesel årlig – nok til<br />
å forsyne hele det norske<br />
markedet. FOTO: PATRICK PLEUL,<br />
EPA/SCANPIX<br />
te årene fått sterk kritikk. Blant annet har det<br />
blitt hevdet at prisene på mat presses i været<br />
når matjord og råvarer brukes til drivstoff<br />
i stedet for å gå til konsum av mennesker.<br />
Nestleder i Bellona, Marius Holm, mener<br />
kritikken er overdrevet.<br />
«Selv om det er mange reelle problemstillinger<br />
med biodrivstoff, har biodrivstoff<br />
mange muligheter. Klimaregnskapet er mye<br />
bedre enn det er blitt presentert som mange<br />
steder, og debatten om matjord har også vært<br />
ekstremt unyansert. Veldig mye matjord går<br />
allerede til formål som ikke har noe med<br />
matjord å gjøre, og mye matjord ligger ubrukt<br />
fordi det ikke er etterspørsel», sier Holm til<br />
Nationen. ■<br />
1400<br />
vitenskapelige<br />
studier har<br />
blitt samlet og<br />
sammenlignet i én rapport, og forteller at<br />
utviklingen går raskere enn ventet når det<br />
gjelder havtemperaturer, havnivå og tap<br />
av is rundt Nordpolen.<br />
NY TID 26. JUNI 2009 17
Verdenmener. UKAS SYNSPUNKTER FRA HELE VERDEN<br />
52 %<br />
av amerikanerne mener<br />
det var galt av Obamaadministrasjonen<br />
å gå<br />
inn og redde bilgiganten<br />
General Motors.<br />
Ifølge dette ertallet<br />
burde markedet ha fått<br />
bestemme om GM skulle<br />
overleve eller ikke. KILDE:<br />
OPINION DYNAMICS/FOX NEWS<br />
53 %<br />
53 % av chilenerne er mot<br />
utbygging av kjernekraft for<br />
å forsyne landet med mer<br />
energi. Drøye 40 prosent av<br />
befolkningen sier de er positive<br />
til bruk av kjernekraft,<br />
mens 6 prosent er usikre.<br />
KILDE: IPSOS<br />
Hvordan<br />
iranere ser<br />
på USA<br />
18 NY TID 26. JUNI 2009<br />
Fordelaktig Ufordelaktig<br />
AMERIKANSKE MYNDIGHETER<br />
Konservative<br />
2 90<br />
Moderate<br />
8 86<br />
Reformister<br />
21 71<br />
USA<br />
Konservative<br />
12 80<br />
Moderate<br />
27 70<br />
Reformister<br />
43 48<br />
AMERIKANERE<br />
Konservative<br />
40 46<br />
Moderate<br />
58 33<br />
Reformister<br />
69 21<br />
56 %<br />
av israelerne mener Israels statsminister<br />
Benjamin Netanyahu bør ignorere Barack<br />
Obamas oppfordring om å stoppe byggingen<br />
av alle nye bosettinger på palestinsk<br />
territorium. KILDE: MAAGAR MOCHOT, CHANNEL 2<br />
21 %<br />
av britene ville stemt på andre partier enn de<br />
tre største – De konservative, Arbeiderpartiet og<br />
Liberaldemokratene – dersom det var valg i dag.<br />
Det er opp åtte prosentpoeng siden begynnelsen<br />
av mai. KILDE: POPULUS/THE TIMES<br />
Ukas<br />
tegning<br />
63 %<br />
av befolkningen i<br />
Indonesia oppgir at<br />
de vil stemme på sittende<br />
president Susilo<br />
Bambang Yudhoyono<br />
ved presidentvalget<br />
8. juli. Yudhoyono,<br />
som representerer Det<br />
demokratiske partiet,<br />
ble valgt til president<br />
i 2004. KILDE: INDONESIAN<br />
SURVEY CIRCLE<br />
IRAN: Dramatikken i Iran fortsetter.<br />
Store deler av befolkningen<br />
synes å ønske seg ut av ayatollahenes<br />
kjortler. Vokterrådets<br />
Ali Khamenei har imidlertid ennå<br />
kontroll. Ved hjelp av ny teknologi<br />
fra Nokia har nemlig regimet fått<br />
tilgang til sms-ene og mailene<br />
som opposisjonsbevegelsen har<br />
sendt hverandre de siste ukene.<br />
Selv en privat melding kan slik<br />
føre til år i fengsel.<br />
ILLUSTRASJON: CHAPPATTE/INTERNA-<br />
TIONAL HERALD TRIBUNE
Perspektiv.<br />
Det store bildet og de viktige sammenhengene.<br />
32<br />
På fi re år er den<br />
norske våpeneksporten<br />
doblet.
Irans ukjente<br />
historier<br />
Mens resten av norsk presse har forlatt Iran, er <strong>Ny</strong> <strong>Tid</strong>s korrespondent igjen i den opprørske<br />
hovedstaden. Her skildrer hun hvordan også eldre kvinner fnyser av regimets trusler via automatiske<br />
telefonoppringninger. Av Mahshid Rakshan, Teheran og Nariman Rahimi, Oslo<br />
sINTe DemoNsTraN-<br />
Ter: En iransk demonstrant<br />
prøver å dekke<br />
ansiktet under politiets<br />
tåregassangrep i Teheran<br />
20. juni. Tusener av<br />
demonstranter har braket<br />
sammen med politiet i etterkant<br />
av valget 12. juni .<br />
foto: ALI SAfARI, Afp/ScAnpIx<br />
20 NY TID 26. JUNI 2009
STATOIL BLIR<br />
Statoil er ett av to norske selskaper<br />
som fortsatt har virksomhet<br />
i Iran. – Forkastelig, mener<br />
menneskerettighetsforkjemper.<br />
Korrupsjonsdommen mot Statoil<br />
brukes nå av Ahmadinjad for å<br />
svekke opposisjonen.<br />
NY TID 26. JUNI 2009 21
valgeTs egeNTlIge vINNer?:<br />
Det som opprører folket nå, er at det<br />
virker som om reformkandidaten<br />
Mir Hossein Mousavi (68) var den<br />
som vant valget i første omgang.<br />
Demonstrasjon. De siste dagene, spesielt etter<br />
regimets harde angrep på opposisjonskreftene<br />
under demonstrasjonene lørdag 20.<br />
juni, da 27 år gamle Neda Agha-Soltan ble<br />
skutt og drept og ble en martyr for frihetsbevegelsen,<br />
har protestene tatt nye former<br />
her i Teheran: Når det blir mørkt, går folk ut<br />
på terrassene og de flate hustakene og roper:<br />
«Allho-Akbar» («Gud er stor!»).<br />
Dette er en symbolsk handling, en arv fra<br />
revolusjonen i 1979, da Ayatollah Khomeini<br />
ba folk rope ut sin klagesang mot sjahen<br />
hver kveld klokka 21. Ropene gjør stemningen<br />
større. Man begynner med gudsropene,<br />
og fortsetter med «Ned med diktaturet!».<br />
Dette gjør folk hver kveld.<br />
Omfanget av og befolkningssammensetning<br />
i demonstrasjonene siden valget 12.<br />
juni, viser at det er vanlige folk som, tross<br />
fare for å bli slått og til og med bli beskutt,<br />
er gått ut i gatene. Den kvinnelige iranske<br />
journalisten Marjan (32) i Teheran forteller<br />
at flere av hennes venninner har gått i demonstrasjon<br />
hver dag. Flere av dem bruker<br />
sine mødre som barnepass mens de er ute<br />
i gatene. Marjan, som ble slått og skadet i<br />
hodet i demonstrasjonen 19. juni beskriver<br />
situasjonen slik:<br />
«En eldre dame, på samme alder som min<br />
mor, står ved siden av meg på demonstrasjonstoget.<br />
Hun holder en plakat med tre<br />
22 NY TID 26. JUNI 2009<br />
harDe sammeNsTøT: På<br />
dette fotografiet, som ble<br />
publisert på nettet, bærer<br />
en kvinne steiner til en demontrasjon<br />
mot de iranske<br />
myndigheter. FOTO: AP/SCANPIX<br />
slagord: ’Kjærlighet. Frihet. Likeverd.’ Jeg<br />
forteller da til med min kunstnervenninne,<br />
som jobber som sekretær, om ringeaksjonen<br />
som myndighetene hadde startet dagen før.<br />
De begynte å ringe tilfeldige folk og spilte<br />
av en stemme på bånd, med trusler til de<br />
som deltar i gatedemonstrasjoner. Den eldre<br />
kvinnen hørte meg og sa: ’Ja, det stemmer at<br />
de ringer, men jeg bare legger på røret. Jeg<br />
gidder ikke å høre på sånt tull!»<br />
Marjan spør henne så om hvordan hun<br />
får opplysninger om hvor og når på dagen<br />
toget starter. Det er jo ingen tv, radio eller<br />
aviser som annonserer dette? «Vi har erfaringen<br />
fra revolusjonen, jenta mi. Folk gir<br />
opplysninger til hverandre på gamle måter,»<br />
svarer den eldre kvinnen.<br />
Som i 1979<br />
Slik går det flere historiske paralleller til<br />
revolusjonsdagene for 30 år<br />
siden. Det som opprører folket<br />
nå, er at det virker som<br />
om reformkandidaten Mir<br />
Hossein Mousavi (68) var<br />
den som vant valget i første<br />
omgang. Mousavi har flere<br />
kontakter og kilder i maktapparatet<br />
som kommer med<br />
hemmelige opplysninger til<br />
ham, om at han fikk flest<br />
Ja, det stemmer<br />
at de ringer, men<br />
jeg bare legger<br />
på røret. Jeg gidder<br />
ikke å høre på<br />
sånt tull!<br />
stemmer, slik også meningsmålingene på<br />
forhånd viste. Likevel ble president Mahmoud<br />
Ahmadinejad (52) utpekt som valgvinner<br />
av Vokterrådets leder Ali Khamenei,<br />
med hele 63 mot 32 prosent av stemmene,<br />
bare timer etter at valglokalene stengte, til<br />
tross for at dette normalt skal ta tre dager.<br />
Det synes for mange nå klart at dette har<br />
vært et valgkupp, som ble beordret fra øverste<br />
hold i regimet lenge før valget.<br />
Selv regimet har nå innrømmet at det i<br />
flere byer ble talt flere stemmer enn det er<br />
stemmeberettigede. Siden det ikke er noe<br />
valgkortsystem, er det fullt mulig for innenriksministeriet<br />
å kaste Mousavis stemmer og<br />
skrive ut nye stemmesedler med navnet på<br />
Ahmadinejad. Derfor krever nå Mousavi og<br />
hans tilhengere at det må bli gjenvalg under<br />
oppsyn av uavhengige observatører. Revolusjonsgarden<br />
har tydelig erklært at Mousavi<br />
med sine grønne farger<br />
ønsker å lage en «fargerevolusjon»<br />
som i Ukraina i<br />
2004, men at de ikke vil<br />
tillate at det skjer.<br />
De statlige mediene<br />
kaller demonstrantene<br />
pøbler, spioner, terrorister<br />
og anarkister. Men<br />
Someieh (23), som er<br />
student, forteller at hun
og broren går på demonstrasjon hver dag.<br />
Den hjemmeværende moren til Someieh<br />
er bekymret og vil bli med, men barna har<br />
overbevist henne til å bli hjemme for hun er<br />
syk, hun kan ikke løpe fra sikkerhetssoldatene.<br />
Både kvinner og menn, unge og eldre,<br />
har deltatt i gatedemonstrasjonene. Sikkerhetsstyrkene<br />
og militsene slår dem likevel<br />
brutalt ned. I milliondemonstrasjonen 15.<br />
juni gikk folk i tog med sine små barn.<br />
Protestdemonstrasjonene startet første<br />
dagen etter valget, da de merkelige valgresultatene<br />
ble vist på de statlige TV-kanalene.<br />
Folk følte at de var blitt lurt på det groveste.<br />
Det første slagordet folk ropte i gatene var:<br />
«Mousavi, ta våre stemmer tilbake!». Demonstrasjonene<br />
eskalerte seg kraftig i løpet<br />
av kort tid. Under revolusjonen i 1979 tok<br />
det flere måneder høsten og vinteren 1978<br />
før det ble milliondemonstrasjoner i gatene.<br />
Denne gangen tok kun et par dager før<br />
rundt to millioner mennesker kom ut i Teherans<br />
gater i protest mot styresmaktene.<br />
Zahra (30), som deltok i den store demonstrasjonen,<br />
sier: «Vi var mange. Den lange<br />
veien fra Revolusjonsplassen til Azadi-plassen<br />
var full av mennesker. Det var vanskelig<br />
å puste. Ingen statlig TV eller radio hadde<br />
annonsert denne demonstrasjonen, men så<br />
mange folk deltok frivillig.»<br />
Det er ikke alle som protesterer nå i ga-<br />
tene, som deltok i presidentvalget. Morteza<br />
(49) sier: «Jeg stemte ikke. Jeg synes<br />
alle fire kandidatene kommer fra samme<br />
maktstruktur, og det er ikke stor forskjell<br />
mellom dem. Dette var ikke et demokratisk<br />
valg. Men nå er situasjonen annerledes. Folk<br />
som stemte på Mousavi, må respekteres. Situasjonen<br />
blir mye verre hvis vi går med på<br />
det styresmaktene vil gjøre nå.»<br />
Yngre mennesker, både gutter og jenter<br />
mellom 20 og 30 år, er de mest aktive i gatedemonstrasjonene.<br />
Someieh og Ali (27)<br />
forteller om grusomhetene som militsene<br />
skaper på gata, ved å slå folk med lange køller<br />
og bruke pepperspray, kniv og til og med<br />
håndvåpen for å skyte folk. Someieh og Ali<br />
snakker om at folk er sinte. Slagordene i gatene<br />
blir mer og mer radikale for hver dag<br />
som folk blir rammet av brutaliteten. De<br />
yngre snakker om metoder de kan forsvare<br />
seg med når militsene angriper.<br />
Mousavi prøver å overbevise folk om at<br />
fredelig oppførsel fortsatt er den riktige metoden<br />
i denne protestbevegelsen. Erfaring<br />
fra den iranske revolusjonen for 30 år siden<br />
viste at mer vold fra sikkerhetsstyrkene, fører<br />
til at folk velger også voldelige metoder.<br />
Man kan ikke skjule at graden av brutalitet<br />
mot folk i disse dager går ut over alle grenser,<br />
og at det ikke lenger kan sammenlignes<br />
med sjahens respons i 1979.<br />
Tehran<br />
Iraq IRAN<br />
Saudi<br />
Arabia<br />
VALGET IRAN<br />
Turkmenistan<br />
uro I TeheraN: Protestdemonstrasjonene<br />
startet første dagen<br />
etter valget da valgresultatene<br />
begynte å komme. Selv regimet<br />
i Iran har nå innrømmet at det i<br />
flere byer ble talt flere stemmer<br />
enn det er stemmeberettigede.<br />
marTYr: Neda Agha<br />
Soltani ble skutt og drept<br />
av iransk politi lørdag i forrige<br />
uke. 27 år gamle Neda<br />
har nærmest blitt en martyr<br />
for frihetsbevegelsen. foto:<br />
scanpix<br />
Nettgenerasjonen<br />
Under revolusjonen i 1979 ble Khomeinis<br />
taler tatt opp på kassetter og delt ut blant<br />
folk. I 2009 er teknologien for kommunikasjon<br />
totalt forandret. Nå er det tid for mobiltelefoner<br />
med videokamera, internett,<br />
e-post, og nettsamfunn som Facebook og<br />
Twitter. Den iranske protestbevegelsen har<br />
fulgt med i utviklingen. Spesielt den yngre<br />
generasjonen har lenge vært aktiv nettbruker.<br />
Iran er blant de land med størst antall<br />
personlige blogger på internett.<br />
Sikkerhetsmyndighetene har siden dagene<br />
før presidentvalget slått mobiltelefonnettet<br />
av i lengre perioder, spesielt der<br />
urolighetene pågår. Hastigheten til internettforbindelse<br />
i landet er blitt redusert til<br />
et minimum. Populære nettsamfunn som<br />
Facebook og Twitter, og store epostleverandører<br />
som Gmail, er filtrert. Tross alle hindringer<br />
kan iranere fortsatt kommunisere<br />
med verden via trege internettforbindelser<br />
og et ustabilt mobilnett. Det kan ta flere<br />
minutter å last ned en kort e-post, men store<br />
mailinggrupper hjelper å spre informasjon<br />
effektivt. Det sendes daglig ut et stort antall<br />
e-post fra iranere til verdens nettsamfunn<br />
og e-postgrupper.<br />
De ber sine venner på internett, venner<br />
som de aldri har sett personlig, om å ikke la<br />
verden glemme dem. ■<br />
NY TID 26. JUNI 2009 23
– Statoil et<br />
taust vitne<br />
Så godt som alle andre norske selskaper har vendt<br />
prestediktaturet Iran ryggen. Statoil er der fremdeles.<br />
AV KJERSTI DØRUMSGARD MOXNESS<br />
kjersti@nytid.no<br />
Menneskerettigheter. – Statoil blir et taust<br />
vitne til overgrepene og volden i Iran, sier<br />
leder for Iran Human Rights, Mahmood<br />
Amiry-Moghaddam.<br />
– Vi holder de kontraktene vi har inngått.<br />
Slik forklarer informasjonssjef i Statoil<br />
Kai Nielsen hvorfor Statoil fremdeles er i<br />
Iran. Selskapet har investert nærmere fire<br />
milliarder kroner i olje- og gassvirksomhet<br />
i landet.<br />
Holder stand<br />
I Iran øker volden overfor demonstrantene<br />
fra dag til dag. Utenfor Utenriksdepartementet<br />
i Oslo demonstrer flere hundre<br />
mennesker mandag denne uka. De krever<br />
handling og støtte fra Norge til det iranske<br />
folk i deres kamp for demokrati. En av dem<br />
som har møtt opp utenfor utenriksminister<br />
Jonas Gahr Støres kontor denne dagen, er<br />
forsker og menneskerettighetsforkjemper<br />
Mahmood Amiry-Moghaddam. Det han<br />
frykter aller mest nå er at president Mahmoud<br />
Ahmadinejads revolusjonsgarde blir<br />
sendt ut i gatene i Teheran og andre byer for<br />
å slå ned demonstrasjonene.<br />
Norskiraneren har liten forståelse for Stat-<br />
24 NY TID 26. JUNI 2009<br />
VERDENS<br />
STØRSTE: Statoil<br />
er operatør for<br />
utbyggingen av<br />
fase 6, 7 og 8 i<br />
verdens største<br />
olje – og gassfelt,<br />
South Pars.<br />
oils engasjement i Iran.<br />
– De kan ikke investere i land som ikke respekterer<br />
grunnleggende menneskerettigheter,<br />
som driver kjønnsapartheid og henretter<br />
barn. Nå skytes det på forsvarsløse demonstranter,<br />
og på barn, sier han.<br />
I en årrekke har norske selskaper drevet<br />
forretninger i det prestestyrte Iran. I<br />
2002/2003 var mellom 40 og 50 norske<br />
olje- og offshorebedrifter etablert der, ifølge<br />
INTSOK, interesseorganisasjon for norsk<br />
olje og gassindustri. Samtlige selskap, bortsett<br />
fra Statoil og Norske Veritas, har forlatt<br />
landet.<br />
– Industrien har forlatt Iran, sier regiondirektør<br />
Werner G. Karlsson i INTSOK.<br />
Han forklarer det delvis med at Iran er et<br />
vanskelig land å drive forretning i, og delvis<br />
med oljeprisen som steg fra 2003 og utover.<br />
Oljeboomen gjorde andre, mer tilgjengelige<br />
prosjekter som Mexicogolfen og Brasil mer<br />
attraktive.<br />
– I 1999 så vi for oss reformer, sier Karlsson.<br />
Den gang var det også massive protester<br />
i Teherans gater i forbindelse med dragkampen<br />
mellom presteskapet og den mer<br />
reformvennlige nye presidenten Muhamed<br />
Khatami.<br />
– Isteden ble det ytterligere innstramminger.<br />
Utenlandske olje- og gasselskap<br />
ble blant annet pålagt å bruke lokale samarbeidspartene.<br />
De var ikke alltid effektive<br />
nok, ting tok tid og det ble dyrt, sier Karlsson.<br />
Han mener Statoil hadde ressursene til å<br />
holde ut i Iran.<br />
Det er ikke en hvilken som helst oljepytt<br />
Statoil har inngått kontrakt om å utvinne<br />
i Iran. Statoil er operatør for utbyggingen<br />
av fase 6, 7 og 8 i verdens største olje – og<br />
gassfelt, South Pars. Statoil har investert<br />
nærmere 600 millioner dollar på iransk<br />
sokkel. Med dagens dollarkurs er det i un-<br />
Norske<br />
selskaper<br />
i Iran<br />
Noen av de norske<br />
selskapene som<br />
har vært etablert<br />
i regimet i Iran de<br />
siste tiårene:<br />
■ SPT<br />
■ Maritime Hydraulics<br />
■ National Oil Well<br />
■ ABB<br />
■ Sintef<br />
■ IFE<br />
■ Aker Solutions<br />
■ Veritas<br />
■ Roxar<br />
■ Global Geo Services<br />
■ Aibel<br />
■ Statoil<br />
derkant av fire milliarder norske kroner. 120<br />
Statoil-ansatte, hvorav halvparten er iranere<br />
og halvparten er eksperter utenfra, jobber i<br />
Iran. Dersom alt går etter planen, vil utbyggingen<br />
på South Pars der Statoil har roret,<br />
være ferdig neste år. Statoil skal få tilbakebetalt<br />
investeringene i South Pars pluss renter<br />
ved å selge kondensat, eller lettolje fra feltet.<br />
Iranerne skal ta hånd om gassen.<br />
– Utover ferdigstillelsen av South Pars,<br />
har vi ikke aktuelle investeringsplaner i Iran,<br />
sier informasjonssjef Kai Nielsen i Statoil.<br />
I disse dager evakuerer familiemedlemmene<br />
til de ansatte i Iran, fordi de vurderer<br />
situasjonen for utrygg, men Statoil har ikke<br />
planer om å forlate Iran helt.<br />
Statoil blir i landet for å assistere Irans<br />
statlige oljeselskap NIOC med driften av<br />
South Pars 6-8.<br />
Det er ikke presteregimets grove brudd<br />
på menneskerettigheter og fraværet av demokrati<br />
som er årsaken til at Statoil stryker<br />
Iran fra investeringslisten for en stund.
Grunnen er USAs sanksjoner mot landet.<br />
USAs president Barack Obama forlenget<br />
tidligere i år sanksjonene mot Iran. Begrunnelsen<br />
er at landet fortsatt utgjør en trussel<br />
mot USAs sikkerhet. Sanksjonene ble<br />
innført i 1995 og innebærer at amerikanske<br />
selskaper ikke får bidra i utviklingen av den<br />
iranske oljeindustrien.<br />
Med Kina og Russland<br />
Men Iran-engasjementet har hatt en høy<br />
pris for det norske statseide selskapet. I<br />
2004 ble Statoil dømt for korrupsjon, for<br />
å bestikke personer som kunne påvirke beslutningsprosessene.<br />
Korrupsjonssaken er ikke glemt i Iran.<br />
I en tv-debatt på iransk tv 5.juni i år beskylder<br />
president Ahmadinejad to av sine<br />
presidentforgjengere og deres sønner for<br />
korrupsjon. Han beskylder dem for å ha<br />
ordnet store olje- og gasskontrakter i bytte<br />
mot fete bestikkelser via mellommenn.<br />
Eksemplene han trakk fram var canadiske<br />
VERDENS STØRSTE<br />
OLJEFELT: Statoil er nå ett<br />
av to norske selskaper som<br />
fortsatt er etablert i Iran.<br />
Selskapet, med konsernsjef<br />
Helge Lund (bildet) i<br />
spissen, er operatør for<br />
utbyggingen av fase 6, 7 og<br />
8 i verdens største olje – og<br />
gassfelt, South Pars. Foto:<br />
Marit HoMMedal, SCaNPiX<br />
Crescent Oil og norske Statoil.<br />
I dag står Iran som nummer 141 av 180<br />
land på Transparency Internationals korrupsjonsliste.<br />
Det betyr at landet fremdeles<br />
er et av verdens mest korrupte.<br />
– Revolusjonsgarden har tatt over mange<br />
økonomiske prosjekter, som oljevirksomhet<br />
og gassrør, veibygging og så videre, sier<br />
Mahmood Amiry-Moghaddam.<br />
Dersom regimet i Iran blir mer vennligsinnet<br />
overfor Vesten, tror ikke Werner<br />
G. Karlsson i INTSOK det vil gå lang tid<br />
før norske olje- og gasselskaper er tilbake<br />
i Iran. Landet sitter på indrefileten av olje<br />
og gass.<br />
– Det er mange land i verden der menneskerettigheter<br />
er en utfordring. Norges tilstedeværelse<br />
kan bidra positivt, sier Karlsson.<br />
Her hjemme fortviler Mahmood Amiry-<br />
Moghaddam over det som skjer i hjemlandet<br />
hans og mangelen på reaksjoner fra Norge.<br />
– Det er forkastelig. Norge har råd til å<br />
reagere, sier han. ■<br />
VALGET IRAN<br />
Kunne presset<br />
norske myndigheter<br />
Statoil kunne lagt press på norske<br />
myndigheter for bidra til endringer<br />
i Iran, mener NUPI-forsker.<br />
– det ville vært helt uholdbart dersom Statoil<br />
skulle blande seg inn i interne forhold, eller<br />
drive sin egen utenrikspolitikk. Hvis de prøver<br />
seg på det, ville det virke mot sin hensikt.<br />
Utenlandsk innblanding har en mørk fortid i<br />
iran, sier professor og seniorforsker daniel Heradstveit<br />
ved Norsk Utenrikspolitisk institutt<br />
(NUPi).<br />
det er først dersom selskapet opplever<br />
demonstrasjoner eller angrep direkte mot sine<br />
oljeinstallasjoner, slik oljeselskap flere ganger<br />
har opplevd i Nigeria, at Statoil får et ansvar,<br />
mener han.<br />
– Her hjemme i det åpne rom, kunne Statoil<br />
derimot lagt mer press på norske myndigheter,<br />
sier Heradstveit. Han forstår kritikken mot<br />
internasjonale og norske selskap som driver<br />
business as usual, mens folket i landet blir<br />
drept av sine egne i gatene.<br />
– det er lett å si nå at de ikke burde være<br />
der, i etterpåklokskapens navn. Men det som<br />
nå skjer, kom som lyn fra klar himmel på alle<br />
observatører. ■<br />
– Ingen politisk rolle<br />
– Vi er definitivt i Iran. Hvis vi bare<br />
var i land med vestlig demokrati,<br />
ville vi vært et lite selskap.<br />
det sier informasjonssjef tore Høifødt i Norske<br />
Veritas. Veritas har virksomhet i hundre land.<br />
i iran teller de 40 personer, utelukkende<br />
iranere.<br />
– Vi opererer i mange land, under ulike<br />
regimer, med viktige tjenester verden trenger,<br />
sier han.<br />
Veritas driver klassifisering og kontroll med<br />
den iranske oljetankflåten. det norske selskapet<br />
har vært i iran siden lenge før sjahen<br />
måtte forlate landet.<br />
– Ved å være til stede er vi med på å bringe<br />
demokrati og ryddige arbeidsforhold til landet,<br />
mener han.<br />
– Bidrar ikke dere til å velsigne prestestyret?<br />
– Nei, vi føler ikke det. Vi spiller ikke noen<br />
politisk rolle, men leverer tjenester verden<br />
trenger.<br />
– Og lukker øynene for det om skjer?<br />
– Vi skal gjøre vår jobb og vi følger internasjonale<br />
spilleregler, selv om det er land<br />
hvor vi sterkt misliker regimet. Men jeg tror<br />
økt samhandel gjør verden til et bedre sted<br />
å være. det er viktigere å være der med våre<br />
verdier enn å trekke seg ut, selv om det som<br />
skjer nå er tragisk. ■<br />
NY TID 26. JUNI 2009 25
Kommentar.<br />
Irans ukjente forhistorie<br />
Fra Kong Kyros via Rumi, bahai og jøder til demokratiske Mossadeq:<br />
Iran er stedet for visjonære revolusjoner.<br />
Historie. For mange utenforstående har de<br />
siste ukers demonstrasjoner i Iran kommet<br />
overraskende. En ting er protestene mot<br />
valgfusket 12. juni. Men støtter ikke konservative<br />
iranerne fl est Den islamske republikken,<br />
slik den har bestått siden ayatollah<br />
Ruhollah Khomeini (1902-1989) vendte<br />
tilbake fra landfl yktighet i februar 1979?<br />
Svaret er nei. Og årsaken kan søkes i<br />
landets kulturhistorie. Det er nemlig ikke<br />
dagens ayatollahregime som er typisk for<br />
Iran. Snarere er det denne islamske republikken<br />
som er unntaket og det utypiske for<br />
landet. Da Khomeini innførte sin såkalte<br />
islamske revolusjon for 30 år siden, var det<br />
første gang på 2500 år i persisk historie at<br />
teologene fi kk makten over kongedømmet.<br />
Det ekstreme, religiøse sjia-eksperimentet<br />
ble innført.<br />
I starten skjedde dette vel å merke med<br />
støtte fra millioner av iranere, som deltok i<br />
et folkeopprør mot den totalitære og eneveldige<br />
Shah Mohammed Reza Pahlavi, som<br />
hadde sittet med makten stort sett siden<br />
amerikanerne og britene innsatte ham under<br />
krigen i 1941. Også sekulære toppjurister<br />
som nobelprisvinneren fra 2003, Shirin<br />
Ebadi, gikk da ut i gatene for å kaste diktatoren.<br />
Men verken hun eller de fl este andre<br />
kunne drømme om at det de skulle få fra<br />
Khomeini, var noe enda verre: Et religiøst<br />
diktatur hvor kvinner ble tvunget vekk fra<br />
dommerjobbene sine og ble pålagt å bære<br />
skaut ute til enhver tid.<br />
I 1935 forbød den daværende sjahen<br />
hijaben, i et Atatürk-lignende moderniseringtiltak.<br />
45 år senere ble hodeplagget så<br />
tvangspåbudt. Så fort kan verden endre seg.<br />
26 NY TID 26. JUNI 2009<br />
AV DAG HERBJØRNSRUD<br />
REDAKTØR<br />
Som nok et bevis på at historien ikke er en<br />
rettlinjet bevegelse.<br />
Man får nå inntrykk av at protestene mot<br />
regimet er nye. Men ved forrige jubileumsår,<br />
så man noe lignende. Eller som Ebadi<br />
skriver i sin selvbiografi Iran våkner (2006),<br />
om julidagene 1999: «Fem dagers opptøyer<br />
gjorde Teheran til en slagmark, uomtvistelig<br />
den største masseuroen systemet hadde<br />
opplevd gjennom sin 25-årige eksistens.<br />
Noen scener var som tatt fra masseprotestene<br />
som førte til revolusjonen i 1979...<br />
Ingen visste hva som nå ville komme. Ville<br />
stridsvogner rulle gjennom Teherans gater?<br />
Ville demonstrantenes antall øke til millioner?<br />
Det føltes som om landets skjebne sto<br />
på spill.»<br />
Linjene over kan like gjerne beskrive de<br />
siste dagers drama i Irans hovedstad som<br />
den mislykkede revolusjonen i 1999, da<br />
protestene startet mot innstrammingen av<br />
statsminister Mohammed Khatamis presseliberalisering.<br />
Det bør heller ikke være overraskende<br />
at et stort antall i Iran er såkalt urbanmoderne.<br />
Muligens også som en reaksjon på<br />
det reaksjonære styret vet ungdommen å<br />
ha et avslappet religiøst forhold – mange er<br />
såkalt kulturelle muslimer i kontrast til de<br />
religiøse fundamentalistene<br />
som for tiden har makta.<br />
Også når det gjelder kvinners<br />
klesdrakt ligger det en<br />
liberal og sekulær iransk<br />
tradisjon å ta opp igjen, når<br />
dagens regime er borte. Eller<br />
som Ebadi beskriver studentlivet<br />
på midten av 60-tallet,<br />
som da var «miniskjørtets<br />
tidsalder, og rundt omkring<br />
på universitetet – rundt i hele<br />
byen, faktisk – viste elegante<br />
unge kvinner frem bena sine<br />
etter forbilde av Twiggy, ti-<br />
Det er ikke<br />
dagens ayatollahregime<br />
som<br />
er typisk for<br />
Iran. Snarere er<br />
det den islamske<br />
republikken<br />
som er unntaket<br />
og det utypiske<br />
for landet.<br />
dens moteikon».<br />
Det syltynne engelske tenåringsidolet<br />
Twiggy som forbilde i Iran – tenk det! Nå<br />
skal det sies at de konservative kreftene i<br />
den religiøse hovedstaden Qom konstant<br />
prøvde å motarbeide slike globalliberale<br />
klesuttrykk. Og at landsbygda ikke er det<br />
samme som kafeene i hovedstaden. Men<br />
om ikke annet viser det at vi kan forstå iranere<br />
som noe helt annet enn konservative,<br />
chadorkledde religiøse ekstremister: Nemlig<br />
som innbyggere i et land med en befolkning<br />
som er mer liberal og mangfoldig enn i de<br />
fl este av nabolandene. Iran har en lite æret<br />
modernitetshistorie, som av ulike grunner<br />
ikke har fått vokse seg så sterk som den<br />
burde.<br />
En av årsakene bunner i såkalt «imperialistisk<br />
innblanding», for å bruke nåværende<br />
Vokterråd-leder Ali Khameinis ord.<br />
I perioden 1905 til 1911 var det grunn<br />
for en slik betegnelse. Sommeren 1906<br />
demonstrerte tusenvis i gatene, inkludert<br />
Qom-teologer, mot Qajar-dynastiet som<br />
hadde regjert siden 1781. Resultatet ble at<br />
Irans, og visstnok Asias, første valgte parlament,<br />
Majilis, ble valgt – bare ett år etter<br />
at Norge fi kk sitt eget parlament. De 156<br />
folkevalgte i Iran skrev så en ny grunnlov,<br />
som la grunnlaget for Irans<br />
konstitusjonelle revolusjon.<br />
Også kvinnebevegelsen var<br />
delaktig i denne demokratiske<br />
prosessen. Allerede i<br />
1895 hadde forfatteren og<br />
satirikeren Bibi Khanoom<br />
Astarabadi (1859-1921), i<br />
boka Mennenes feiltrinn, tatt<br />
til orde for kvinnelig stemmerett<br />
og rettigheter.<br />
Den demokratiske utviklingen<br />
fi kk imidlertid ikke<br />
vare. Både Storbritannia og<br />
Russland var for interessert
i oljen og landets strategiske beliggenhet.<br />
Et kongedømme ble gjeninnsatt, men i<br />
1951 kommer en ny, demokratisk vending:<br />
Den populære jusprofessoren Mohammed<br />
Mossadeq (1882-1967) blir av parlamentet<br />
valgt til landets nye statsminister. Men da<br />
Mossadeq gjorde det samme som Norge<br />
på 60-tallet, nemlig å nasjonalisere oljeinntektene<br />
– som inntil da hadde gått til<br />
britene i British Anglo-Iranian Oil – brøt<br />
den britiske boikotten løs. Og i 1953 går<br />
både CIA og den britiske etterretningen til<br />
aksjon: Mossadeq avsettes i et kupp og får<br />
tre år i fengselsmørket, mens Shah Pahlavi<br />
innsettes som enehersker.<br />
I 2000 innrømmet USAs utenriksminister<br />
Madeline Albright at USA sto bak kuppet<br />
mot Mossadeq, og at det var naturlig for<br />
iranere å være kritiske til dette.<br />
Men Irans mange opposisjonelle og demokratiaktivister<br />
har også langt eldre forbilder<br />
å kunne vise til i kampen mot det nye<br />
ayatollahstyret. Fra omtrent 600 til 530 før<br />
vår tidsregning levde nemlig Kong Kyros<br />
II, grunnleggeren av det persiske riket, kjent<br />
som den som frigjorde jødene fra fangenskapet<br />
i Babylon i 539. Få herskere omtales<br />
så ærbødig i Bibelen som den zoroastriske<br />
kong Kyro.<br />
Da han inntok dagens Bagdad, skrev<br />
han da også ned det som noen omtaler som<br />
verdens første menneskerettighetserklæring,<br />
utstilt i FN-bygningen i New York by.<br />
Da Ebadi holdt sin nobeltakketale i Oslo<br />
i 2003, vektla hun nettopp sin forbindelse<br />
till Kyros:<br />
«Jeg er en iraner, en etterkommer av Kyros<br />
den store. Denne keiseren erklærte på toppen<br />
av sin makt 2500 år siden at han ’ikke<br />
vil herske over folket hvis de ikke ønsker<br />
det’. Han lovet ikke å tvinge noen person<br />
til å endre sin religion og tro, og garanterte<br />
frihet for alle. Kyros den stores Erklæring<br />
burde studeres som del av menneskerettighetenes<br />
historie.»<br />
Tekstfortolkningen kan diskuteres, men<br />
om ikke annet klarte Kyros å opprette et<br />
verdensrike fra India til Hellas, det samme<br />
riket som ennå besto da makedonske Alexander<br />
kortvarig beseiret det 200 år senere.<br />
1209: Den persiske<br />
losofen og su poeten<br />
Rumi blir født. Han videreutvikler<br />
det åndelige su -<br />
islam, her holdt i hevd<br />
av snurrende dervisher i<br />
Tyrkia. FOTO: SCANPIX<br />
VALGET IRAN<br />
1953: Mohammed<br />
Mossadeq er folkevalgt<br />
statsminister, men blir<br />
styrtet i et kupp av CIA<br />
og britiske myndigheter<br />
etter at han nasjonaliserer<br />
Irans olje.<br />
FOTO: WIKIPEDIA<br />
539 F.V.T.: Kong Kyros<br />
den store grunnlegger<br />
det persiske riket og<br />
frigjør jødene i Babylon.<br />
Hans erklæring om<br />
godt styre står utstilt<br />
i FN-bygningen i New<br />
York. FOTO: SCANPIX<br />
Persia, som landet het inntil 1935, har<br />
alltid vært multireligiøst. Det har ikke bare<br />
fostret den monoteistiske religionen zoroastrismen,<br />
og dens grunnlegger Zarathustra.<br />
På midten av 1800-tallet utviklet sjiamuslimske<br />
Mirza Ali Nuri en global fellesreligion<br />
kalt bahai, den såkalt fredeligste av<br />
verdensreligionene.<br />
Også sufi smen, en åndelig retning innen<br />
islam, fi kk sin avgjørende utviklingen innenfor<br />
det persiske språkområdet. Sufi poeten<br />
Rumi (1207-1273) beskrev seg selv som<br />
verdensborger, slik knapt noen har gjort det<br />
før eller etter ham:<br />
Jeg er ikke kristen, jøde, zoroaster eller muslim;<br />
Jeg er ikke østlig eller vestlig, eller fra land<br />
eller sjø:<br />
Mitt sted er det stedløse: Mitt tegn er intet tegn.<br />
Det er altså nok av persiske, humanistiske<br />
ideer som den iranske opposisjonsbevegelsen<br />
kan bruke i kampen mot teokratistyret.<br />
Mens Vokterrådets leder, Ali Khamenei,<br />
knapt har noe av iransk historie å vise til for<br />
å legitimere sitt islamistiske diktatur. Måtte<br />
de beste historieleserne vinne. ■<br />
NY TID 26. JUNI 2009 27
Uten<br />
grenser.<br />
SPALTEN DER VÅRE INTERNASJONALE SKRIBENTER KJEMPER FOR DET FRIE ORD. Les spaltene på engelsk og originalspråket: nytid.no/en<br />
Pussige sammentreff<br />
Tre hendelser på fem dager gjorde at Sonia Gandhi, India og Sri Lanka ble knyttet sammen.<br />
New Delhi, India. For lederen av Indias 100<br />
år gamle Kongressparti, Sonia Gandhi, enken<br />
etter den drepte statsministeren Rajiv<br />
Gandhi (1944-1991), er ringen nå sluttet.<br />
Ikke bare fi kk hennes parti det best mulige<br />
resultatet etter at valget var ferdig 13. mai,<br />
og ble det største partiet i parlamentet. Kongresspartiet<br />
har i løpet av disse første ukene<br />
også klart å lede Indias nye koalisjonsregjering<br />
uten noe særlig besvær.<br />
I nabolandet Sri Lanka har mannen som<br />
bestilte en kvinnelig selvmordsbomber for å<br />
eliminere Gandhis ektemann, den øverste<br />
leder av Tamilenes frigjøringstigre (LTTE),<br />
Velupillai Prabhakaran (1954-2009), nå selv<br />
blitt eliminert. Dette skjedde 19. mai, bare tre<br />
dager etter at det ble off entliggjort at Gandhis<br />
parti vant valget, og to dager før markeringen<br />
av ektemannens dødsdag.<br />
Det verste for Sonia Gandhi, som var sterkt<br />
imot at ektemannen skulle inn i politikken<br />
etter drapet på svigermorgen Indira Gandhi<br />
i 1984, var frykten for hans liv. Sønnen Rahul<br />
var ved farens død 21 år og studerte i USA.<br />
Enken trakk seg tilbake fra off entligheten,<br />
hun sørget alene med sin sønn og datteren<br />
Priyanka i over ti år. Men da Kongresspartiets<br />
suksess så ut til å være raskt dalende, kom<br />
hun tilbake for å gi det nytt liv.<br />
I 2004, da det høyreorienterte, hindunasjonalistiske<br />
Bharatiya Janata Party (BJP)<br />
red høyt på en bølge av popularitet og ga sin<br />
kampanje et «India skinner»-motto, var det<br />
få som ga Kongresspartiet noen sjanse. Snarere<br />
ga fl ere seniorledere utrykk for skepsis til<br />
hennes kampanje, for hun dro land og strand<br />
rundt i heten for å snakke om «am admi», eller<br />
mannen i gata, som var blitt holdt utenfor<br />
middelklassens økonomiske vekst.<br />
Valget i 2004 lamslo landet. Sonia bestemte<br />
seg for å holde seg unna og ga statsministerposten<br />
til lojalisten Manmohan Singh. I<br />
Skriver<br />
for Uten<br />
grenser:<br />
Parvin<br />
Ardalan<br />
(Iran)<br />
28 NY TID 26. JUNI 2009<br />
Maysan<br />
Ibrahim<br />
(Irak)<br />
MINTES FAR OG EKTEMANN: Sonia Gandhi (t.h.),<br />
hennes datter Priyanka Gandhi (nr. to fra høyre),<br />
hennes sønn Rahul Gandhi (nr. to fra venstre) og<br />
Priyankas ektemann (i midten) spaserer sammen<br />
under markeringen for tidligere statsminister Rajiv<br />
Gandhis dødsdag 21. mai. FOTO: RAVEENDRAN, AFP/SCANPIX<br />
år er seieren enda søtere for Sonia. Årsaken<br />
er at sønnen Rahul er arkitekten bak, spesielt<br />
for seieren i Uttar Pradesh, Indias største stat,<br />
hvor Kongresspartiet har feilet i to årtier.<br />
Ironisk nok var det nettopp på 18-årsdagen<br />
for Rajivs død den 21. mai, da hun og hennes<br />
familie besøkte hans minnesmerke, at regjeringen<br />
i Colombo bekreftet at Prabhakaran<br />
var død ved å vise liket hans på tv.<br />
Gandhi-familien har hele tiden vist storsinn<br />
etter drapet i 1991. Da Nalini, en samarbeidspartner<br />
for drapskvinnen, ble dømt<br />
til døden av en indisk domstol for noen år<br />
siden, slapp hun galgen takket være famili-<br />
Irshad<br />
Manji<br />
(Canada)<br />
Natalia<br />
Novozhilova<br />
(Russland)<br />
Katiuska<br />
Natera<br />
(Venezuela)<br />
SEEMA GUHA Politisk kommentator<br />
for den Mumbai-baserte avisa Daily<br />
News & Analysis (DNA). Hun skriver<br />
ekslusivt for <strong>Ny</strong> <strong>Tid</strong>.<br />
ens sjenerøsitet. Da Sonia Gandhi fi kk vite<br />
at Nalini hadde små barn, ba hun om hun<br />
skulle bli spart. Nalini har siden skrevet regelmessig<br />
til Sonia.<br />
I or fi kk datteren Priyanki Gandhi til et<br />
privat møte i fengselet med Nalini. Priyanka<br />
ville lukke saken, og spurte hvorfor hennes<br />
gode far ble et drapsmål. Begge gråt og ga<br />
hverandre klemmer før de sa farvel. For noen<br />
uker siden ble Priyanki spurt på tv om hun<br />
hadde tilgitt Nalini. Hun svarte: «Etter å ha<br />
møtt henne, skjønte jeg at det ikke var noe å<br />
tilgi, og hvem er jeg for å gjøre det. Hun har<br />
lidd like mye, eller mer, enn meg».<br />
Her ser vi kontrasten til broren Rahul, som<br />
under valgkampen også ble spurt om LTTE,<br />
men som ga et veldig annerledes svar: «Jeg<br />
kan ikke være sympatisk innstilt overfor det<br />
LTTE som drepte min far». Da han ble spurt<br />
om hva han syntes om søsterens møte med<br />
Nalini, sa han vel å merke at han ikke hadde<br />
problemer med at hun trengte å komme over<br />
farens død.<br />
Indiske myndigheter pustet lettet ut da nyheten<br />
om Prabhakarans død kom ut. LTTEsjefen<br />
var etterlyst i India for drapet på Rajiv.<br />
Hvis han hadde blitt tatt i live, måtte New<br />
Delhi be om utlevering. Siden noen tamilske<br />
ledere i den sørlige Tamil Nadu-staten ser på<br />
ham som en helt, kunne Prabhakarans opphold<br />
i et indisk fengsel skapt større opptøyer.<br />
Selv om mindre tamilske regionalpartier<br />
gjorde dette til en stor sak, tapte alle kandidatene<br />
som støttet LTTE, i dette valget.<br />
Nå som LTTE er ute av veien, vil India<br />
prøve sitt beste for å få en rettferdig avtale<br />
for den tamilske minoriteten på øya. New<br />
Delhi har lenge bedt om en politisk løsning.<br />
Utfordringen for Sonia Gandhi blir å hjelpe<br />
til med å gjenoppbygge nord- og østsiden, for<br />
slik å skaff e tamilene deres rettmessige plass<br />
på Sri Lanka. ■<br />
Martha<br />
Roque<br />
(Cuba)<br />
Blessing<br />
Musariri<br />
(Zimbabwe)<br />
Tsering<br />
Woeser<br />
(Tibet)
31. OKTOBER – 6. NOVEMBER 2008<br />
NUMMER 40 / 56. ÅRGANG<br />
Verdens<br />
valg<br />
Obama og McCain vil<br />
begge endre verden. <strong>Ny</strong> <strong>Tid</strong><br />
skildrer håp og frykt fra<br />
Wall Street til Harlem.<br />
Side 20-26<br />
KR 39<br />
<br />
KR 39<br />
Navn:<br />
Adresse:<br />
Mobil*:<br />
Postnummer: Poststed: Telefon:<br />
E-post*:<br />
19. – 25. SEPTEMBER 2008<br />
NUMMER 34 / 56. ÅRGANG<br />
MAKT, IDEER, RESSURSER OG GLOBALE PERSPEKTIVER<br />
MAKT, IDEER, RESSURSER OG GLOBALE PERSPEKTIVER<br />
www.nytid.no<br />
www.nytid.no<br />
16. – 22. MAI 2008<br />
NUMMER 19 / 56. ÅRGANG<br />
VIL HA ASYL<br />
<strong>Ny</strong> <strong>Tid</strong> har møtt<br />
Vanunu i Jerusalem.<br />
Han synes Norges<br />
regjering er feig.<br />
Side 32<br />
www.nytid.no [nyheter, kultur, politikk, debatt, analyse, miljø, teknologi]<br />
Norsk demokrati<br />
på bunn<br />
i Norden. 20<br />
Slaget om<br />
fi nansene. 8<br />
Afrika klar for<br />
investeringer,<br />
- Norge henger<br />
etter. 12<br />
10. – 16. OKTOBER 2008<br />
NUMMER 37 / 56. ÅRGANG NRKs<br />
urbløff<br />
Moderne klær måtte av da indianere<br />
i Ecuador ble med på NRKs nye<br />
realityshow. Se hvordan statskanalen<br />
lurer tv-titterne. Side 58-61.<br />
Matkrangel<br />
Må Norge kutte<br />
industri-jordbruket<br />
I Nord-Korea for å stoppe den<br />
er det ingen bc 0211 028 globale matkrisa?<br />
som ler LØSSALG av «Den KR 39 SIDE 10<br />
kjære leder». 26<br />
Brun fi lm<br />
fra Rios<br />
gater. 54<br />
+ Film. Bøker. Medier.<br />
Exit demokratisk<br />
Grand<br />
Prix 44<br />
– Kinas innfl ytelse<br />
i Afrika er<br />
overdrevet 32<br />
ANC mot splittelse<br />
i Sør-Afrika<br />
37<br />
KR 39<br />
Prisvinner ber<br />
FN om hjelp<br />
13<br />
Stoltenbergs<br />
hemmelighet<br />
10<br />
Kvinnelige<br />
ter rorister 56<br />
+ Bøker. Film. Medier.<br />
Sterilisering<br />
Norad vil ha et<br />
åpent møte for å<br />
nne ut hva som har<br />
skjedd i India.<br />
SIDE 14<br />
MAKT, IDEER, RESSURSER OG GLOBALE PERSPEKTIVER<br />
Nasjonens<br />
nye øyne<br />
Flaggkrangelen før 17. mai har<br />
avdekket nye fronter. Hva er det<br />
som skjer med Norge?<br />
Side 20-28<br />
Genmanipulert<br />
Bør politisk korrekthet<br />
hindre vitenskapens<br />
utvikling når<br />
verden sulter?<br />
SIDE 36<br />
Ali Farah svarerambulansesjåføren<br />
36<br />
Norsk sei<br />
miljøsertifiseres<br />
28<br />
Indianere<br />
krever<br />
oljestans 30<br />
Globalt<br />
budsjett:<br />
Mer enn<br />
bistand 8<br />
Film som<br />
krysser<br />
landegrenser<br />
54<br />
Dyrene får<br />
«menneskerettigheter»<br />
Flere land vil gi dyr rettigheter som før har<br />
vært forbeholdt mennesker. I Strasbourg skal<br />
retten avgjøre apen Pans juridiske status.<br />
Side 20-27<br />
Wergeland<br />
Fra antisemittisk<br />
dikter til tilbeder av<br />
Allah. Les om dikterens<br />
ukjente sider.<br />
SIDE 48<br />
Ja, jeg ønsker å bestille 2 mnd med <strong>Ny</strong> <strong>Tid</strong> for kun kr 99,-<br />
Fødselsdato*:<br />
* For å kunne tilby deg enda bedre tjenester og service som <strong>Ny</strong> <strong>Tid</strong>-abonnent i framtiden,<br />
ønsker vi at du registrerer denne informasjon ved bestilling.<br />
www.nytid.no<br />
+ Bøker. Film. Medier.<br />
BRUK BLOKKBOKSTAVER<br />
<br />
C/O Mentor Medier<br />
Svarsending 0090 0800<br />
0090 OSLO
Vant fram mot<br />
koscherslakt<br />
Landbruksminister Lars Peder Brekk jubler<br />
etter at EU skrinla forslaget om å tvinge alle<br />
EU-land til å tillate koscherslakting. Svenske<br />
myndigheter innrømmer at dyrevelferd har gått<br />
foran hensynet til religionsfrihet.<br />
AV MIRIAM STACKPOLE DAHL<br />
miriam@nytid.no<br />
Religionsfrihet. Koscher- og halalslakting<br />
uten bedøvelse vil likevel ikke bli tillatt i<br />
Norge. Mandag 22. juni vedtok landbruksministrene<br />
i EU at hvert enkelt EU og<br />
EØS-land fortsatt skal kunne bestemme<br />
om de vil gjøre det mulig for jøder og muslimer<br />
å slakte uten bedøvelse.<br />
Landbruksminister Lars Peder Brekk<br />
(Sp) er svært fornøyd. Han var sterkt imot<br />
det opprinnelige forslaget fra Europaparlamentet,<br />
som ville tvunget Norge til å tillate<br />
såkalt religiøs slakt uten bedøvelse. Brekk<br />
mener at norsk påvirkning i denne saken<br />
har bidratt til at EUs nye regelverk nå er i<br />
tråd med det norske myndigheter ønsker.<br />
– Gjennom vårt påvirkningsarbeid overfor<br />
EU og EUs medlemsland har vi bidratt<br />
til at EU nå har vedtatt en lovgivning på<br />
dyrevelferd som er i tråd med norske ønsker.<br />
Jeg skal ikke påstå at vår påvirkning var avgjørende,<br />
men vi har absolutt bidratt. Dette<br />
er et eksempel på at det går an å påvirke EU,<br />
sier Lars Peder Brekk til <strong>Ny</strong> <strong>Tid</strong>.<br />
30 NY TID 26. JUNI 2009<br />
GRUNN TIL Å SMILE:<br />
Landbruks- og matminister<br />
Lars Peder<br />
Brekk er godt fornøyd<br />
med at EU likevel<br />
ikke vil tvinge Norge<br />
til å tillate halal- og<br />
koscherslakting uten<br />
bedøvelse. Foto: KNut<br />
Falch, ScaNPIX .<br />
Svensk og norsk press<br />
Norge og Sverige er blant<br />
de få landene som ikke<br />
tillater koscher- og tradisjonell<br />
halalslakting uten<br />
bedøvelse. Norske og svenske<br />
myndigheter har derfor<br />
kjempet side om side for at<br />
dette forbudet skal kunne<br />
opprettholdes.<br />
– Vi ser dette som et<br />
dyrevelferdsspørsmål. Halalslakt<br />
kan gjøres med<br />
bedøvelse, sier politisk<br />
rådgiver for den svenske<br />
landbruksministeren, Sofia<br />
Carlsson, til <strong>Ny</strong> <strong>Tid</strong>.<br />
– Så her har dyrerettigheter<br />
gått foran religionsfrihet?<br />
– Ja, det kan du si.<br />
Koscherslakting<br />
i Norge<br />
■ Den jødiske slaktemetoden<br />
schechita<br />
ble forbudt i Norge i<br />
1930.<br />
■ Det ble da innført<br />
påbud om å bedøve<br />
alle dyr før slakting.<br />
■ Norge var det første<br />
landet i Europa som<br />
innførte en slik lov, og<br />
er blant de få landene<br />
som ikke gir minoriteter<br />
dispensasjon fra<br />
kravet.<br />
■ Den nye norske dyrevelferdsloven,<br />
som<br />
ble endelig vedtatt i<br />
mai i år, viderefører<br />
forbudet mot slakting<br />
uten bedøvelse.<br />
■ De fleste norske<br />
muslimer tillater at<br />
dyrene bedøves før<br />
halalslaktingen, mens<br />
bedøvelse ikke godtas<br />
av jøder som ønsker å<br />
følge sin tradisjonelle<br />
slaktemetode.<br />
■ Den jødiske<br />
minoriteten i Norge<br />
importerer i dag koscherkjøtt<br />
fra andre<br />
land i Europa.<br />
Mens den norske landsbruksministeren<br />
sier at norsk press har vært med på å påvirke<br />
EU, er det ifølge internasjonal direktør Philip<br />
Carmel i Conference of European Rabbis,<br />
som har fulgt prosessen tett fra Brussel,<br />
først og fremst Sverige som har fått gjennom<br />
sitt syn foran det endelige vedtaket i<br />
EU.<br />
– Vi er ett av EU-landene som har jobbet<br />
hardest for å få til bedre dyrevelferd i<br />
Europa. Vi er derfor veldig fornøyde med<br />
resultatet, sier Sofia Carlsson.<br />
Selv om det er vanskelig å måle hvilke<br />
land som har innflytelse, understreker det<br />
svenske departementet at det alltid er verdifullt<br />
med norsk støtte når man har felles<br />
interesser.<br />
IKKE Å FÅ I NORGE:<br />
Slakter Mike Murphy pakker<br />
lammekoteletter i sitt<br />
koscherslakteri i Florida i<br />
USA. I Norge har koscherslakting<br />
vært forbudt siden<br />
1930 av dyrevelferdshensyn.<br />
Norske jøder som vil<br />
spise koscherslaktet kjøtt,<br />
må derfor importere det<br />
fra utlandet. Foto: WIlFrEDo<br />
lEE, aP/ScaNPIX<br />
– Men det var stor enighet blant EUs<br />
medlemsland i denne saken. Ingen ville<br />
følge forslaget fra Europaparlamentet, som<br />
ville tvinge alle landene til å tillate koscher-<br />
og halalslakt uten bedøvelse, sier embetsråd<br />
i det svenske Jordbruksdepartementet, Ingrid<br />
Mossberg.<br />
I forkant av den endelige avgjørelsen har<br />
norske myndigheter gjort sine posisjoner<br />
og krav klare for EUs organer og alle EUs<br />
medlemsland. Departementet har også<br />
samarbeidet med norske dyrevernorganisasjoner.<br />
Ifølge Brekk har det nåværende<br />
tsjekkiske formannskapet i EU takket for<br />
de norske innspillene.<br />
– Norge har lang praksis med påbud om<br />
bedøvelse i forbindelse med slakting av dyrevelferdshensyn.<br />
Dette har det vært viktig<br />
å opprettholde, sier Brekk.
Til tross for EU-vedtaket gir ikke jødene<br />
i Norge opp håpet om at de en dag skal få<br />
de samme rettighetene som jøder i andre<br />
europeiske land.<br />
– Det er i utgangspunktet bra at Norge<br />
ikke tvinges utenfra til å endre reglene. Men<br />
Norge bør fortsatt vurdere å endre reglene<br />
slik at landet kan være ledende<br />
på religionsfrihet og<br />
menneskerettigheter også<br />
på dette området, sier rabbiner<br />
i det mosaiske trossamfunnet,<br />
Joav Melchior,<br />
til <strong>Ny</strong> <strong>Tid</strong>.<br />
Han håper man på sikt<br />
vil finne en balanse mellom<br />
å tillate alle kulturer å følge<br />
sine ritualer og å vise hensyn<br />
til dyrene.<br />
– Norge har lang<br />
praksis med<br />
påbud om bedøvelse<br />
i forbindelse<br />
med slakting.<br />
Dette har<br />
det vært viktig å<br />
opprettholde.<br />
– Kjøtt ingen menneskerett<br />
Live Kleveland, jurist i Dyrevernalliansen,<br />
er svært fornøyd med utfallet i EU, men<br />
reagerer på henvisninger til menneskerettighetene<br />
i denne saken.<br />
– Å spise et spesielt næringsmiddel er<br />
ingen menneskerett. Det å ikke kunne eller<br />
ikke ønske å spise kjøtt eller<br />
andre produkter er ikke noe<br />
som bare gjelder for jøder og<br />
muslimer. Det blir dermed<br />
galt å henvise til menneskerettighetene<br />
bare når det<br />
gjelder disse to gruppene,<br />
sier Kleveland.<br />
Dyrevernalliansen har<br />
jobbet tett med søsterorganisasjoner<br />
i land som Sverige<br />
og Storbritannia og opp<br />
– Religions-<br />
friheten<br />
krenkes<br />
Amerikansk-jødisk<br />
organisasjon kritiserer<br />
Norge for å hindre jøder<br />
i å praktisere sin tro.<br />
Rabbiner Noam Marens i American<br />
Jewish Commitee, som jobber for rettigheter<br />
for jøder over hele verden, synes<br />
det er beklagelig at Norge har jobbet<br />
mot et forslag som ville kunne tillate<br />
jøder i Norge og andre europeiske å<br />
slakte etter sin tradisjonelle slaktemetode.<br />
De fleste norske muslimer tillater<br />
at dyrene bedøves før halalslaktingen,<br />
mens bedøvelse ikke godtas av jøder<br />
som ønsker å følge sin tradisjonelle<br />
slaktemetode.<br />
– Vår slaktemetode «shechita» er en<br />
del av religionsfriheten til jødene. Når<br />
jøder er forhindret i å gjennomføre koscherslakt,<br />
blir de nektet sin religionsfrihet,<br />
sier Marens til <strong>Ny</strong> <strong>Tid</strong>.<br />
Sammenlignet med i USA, ser han<br />
det som en utfordring for jøder i Norge å<br />
praktisere sin tro.<br />
– I mesteparten av verden tillates<br />
jøder å oppfylle sine religiøse krav. Vi<br />
håper derfor at norske myndigheter vil<br />
endre sitt syn, sier Marens.<br />
I Europa er det kun i Norge, Sverige,<br />
Finland, Island, Estland, Latvia og Litauen<br />
at koscherslakting er helt forbudt.<br />
mot norske myndigheter, og er derfor svært<br />
fornøyd med at slakt uten bedøvelse fortsatt<br />
forblir forbudt i Norge.<br />
– Dette er viktig for dyrevelferden framover.<br />
EU har sendt et viktig signal om at<br />
dyrevelferd teller når regelverk utvikles, sier<br />
Kleveland. Hun mener at jøder og muslimers<br />
religionsfrihet ivaretas enten ved at de<br />
spiser kjøtt som er slaktet med bedøvelse,<br />
slik mange norske muslimer godtar, eller<br />
ved at de kan importere kjøtt, slik norske<br />
jøder må gjøre.<br />
– Vi tar skarpt avstand fra påstander om<br />
at forbudet mot slakt uten bedøvelse er<br />
motivert ut fra rasistiske hensyn. Det ligger<br />
omfattende veterinærmedisinske undersøkelser<br />
til grunn for at det å slakte uten<br />
bedøvelse påfører dyrene mye lidelse. Dette<br />
handler om dyrevelferd, sier Kleveland. ■<br />
NY TID 26. JUNI 2009 31
Dropper<br />
våpen-<br />
debatten<br />
Stortinget ignorerer sivilsamfunnet<br />
og dropper høringa om våpeneksport.<br />
Våpensalget til Kina, Malaysia og<br />
Saudi-Arabia øker kraftig, og eksporten<br />
er doblet siden 2004.<br />
Av KAAre M. BIlDeN<br />
kaare@nytid.no<br />
våpenhandel. 17. juni hastebehandlet Stortinget<br />
regjeringens rapport om norsk eksport<br />
av krigsmateriell i 2008. Vanligvis tar<br />
Stortinget seg tid til en høringsrunde når<br />
slike stortingsmeldinger legges fram, for å få<br />
innspill fra organisasjoner i sivilsamfunnet.<br />
Så ikke i år.<br />
– Det er svært kritikkverdig at Stortinget<br />
hastebehandlet denne saken. Det er mange<br />
nye og kontroversielle momenter i årets melding<br />
som sivilsamfunnet burde få muligheten<br />
til å gi sine innspill på, sier Alexander Harang<br />
i Norges Fredslag til <strong>Ny</strong> <strong>Tid</strong>.<br />
– Stortinget har nå kvittet seg med en sak<br />
som det ville vært ubehagelig for flere av partiene<br />
å la ligge til etter valget, sier han.<br />
Særlig kontroversiell er eksporten til<br />
32 NY TID 26. JUNI 2009<br />
Saudi-Arabia og Kina. Sistnevnte er nå er<br />
inne på lista over land Norge eksporterer til,<br />
via Macao – en tidligere portugisisk koloni i<br />
nærheten av Hong Kong. I 1999 ble Macao<br />
overlevert til Kina, og er i dag en spesiell administrativ<br />
region i Kina.<br />
Saudi-Arabia er ikke en nykommer på lista,<br />
men eksporten økte med hele 72 prosent<br />
fra 2007 til 2008, samtidig som kritikken av<br />
menneskerettighetssituasjonen i landet er<br />
omfattende.<br />
– Utenrikskomiteens innstilling er hul i sin<br />
omtale av menneskerettigheter og demokrati<br />
som kriterium for eksport av norsk krigsmateriell,<br />
mener Harang.<br />
– Etisk dilemma<br />
På Stortinget ønsket Venstre og KrF at meldinga<br />
skulle bli sendt ut på høring, for å få en<br />
bredere debatt om norsk våpeneksport.<br />
– Stortinget har nå kvittet<br />
seg med en sak det<br />
ville vært ubehagelig<br />
for flere av partiene å la<br />
ligge til etter valget.<br />
Alexander Harang,<br />
Norges Fredslag<br />
– Ja, det er problematisk å eksportere krigsmateriell<br />
til Saudi-Arabia. Det er helt klart et<br />
etisk dilemma å være så store som Norge er<br />
på våpeneksport, og samtidig holde en høy<br />
profil på fred og menneskerettigheter. Da må<br />
vi være tydelige og ta åpne debatter, sier Venstres<br />
Anne-Margrethe Larsen til <strong>Ny</strong> <strong>Tid</strong>.<br />
– Vi har reagert fordi mange organisasjo-
ner ønsket en høring, og det er en del endringer<br />
i denne meldinga. Derfor mener Venstre<br />
og KrF at det ville vært på sin plass med en<br />
høring, sier hun.<br />
Marit <strong>Ny</strong>bakk i Arbeiderpartiet avviser<br />
kritikken.<br />
– Det er beklagelig at meldinga kom så<br />
sent til Stortinget. Dermed var det ikke tid<br />
til å gjennomføre en høring før valget. Hvis<br />
man utsetter behandlingen av en sak ved<br />
slutten av en fireårsperiode, må saken fremmes<br />
på nytt etter at det nye Stortinget trer<br />
sammen, av den regjeringen som sitter i oktober,<br />
sier <strong>Ny</strong>bakk til <strong>Ny</strong> <strong>Tid</strong>.<br />
Harang svarer at dette er en bortforklaring<br />
fra <strong>Ny</strong>bakk.<br />
– Det er tradisjon for at våpeneksportmeldingene<br />
legges fram om våren, og at det<br />
gjennomføres høringer på høsten. Det er<br />
ingen formelle hindringer for at man kunne<br />
gjort det også denne gangen, selv om det er<br />
valg til høsten, sier Harang.<br />
Fare for regionale rustningskappløp<br />
Norge er en av verdens største våpeneksportører.<br />
Norsk eksport av krigsmateriell var i<br />
2008 på rekordhøye 4,2 milliarder kroner,<br />
viser stortingsmeldingen. Det er mer enn en<br />
dobling fra 2004.<br />
Den norske eksporten deles inn i såkalt Amateriell<br />
og B-materiell, der førstnevnte kategori<br />
litt forenklet kan sies å omfatte våpen<br />
og ammunisjon, mens B-materiell er annet<br />
militært utstyr som for eksempel kommunikasjonsutstyr<br />
og kikkerter.<br />
I 2008 utgjorde eksporten av A-materiell<br />
2,5 milliarder kroner, mens B-materiell<br />
utgjorde 1,3 milliarder kroner. Eksporten av<br />
A-materiell økte dermed med 485 millioner<br />
kroner, eller 24 prosent fra 2007, mens<br />
våpeN TIl usa: Amerikanske<br />
soldater gjennomfører<br />
en øvelse på Camp Guernsey<br />
i Wyoming 18. mai 2009.<br />
USA er et viktig eksportland<br />
for norskproduserte våpen.<br />
FOTO: Alex BrAndOn, Ap/ScAnpix<br />
kjeNNer seg Ikke IgjeN:<br />
Marit <strong>Ny</strong>bakk, som sitter i<br />
Utenrikskomiteen på Stortinget<br />
for Arbeiderpartiet synes<br />
kritikken fra Norges Fredslag<br />
er urimelig. FOTO: ScAnpix<br />
krITIsk: Alexander Harang<br />
i Norges Fredslag reagerer<br />
på at stortingsmeldingen<br />
om norsk våpeneksport ble<br />
hastebehandlet i Stortinget<br />
uten noen form for høring.<br />
FOTO: nOrgeS FredSlAg<br />
eksporten av B-materiell økte med 18 prosent.<br />
Eksporten av A-materiell til USA utgjorde<br />
den største økningen i 2008, med cirka<br />
600 millioner kroner. Det var også økning<br />
i eksporten til blant andre Egypt, Malaysia,<br />
Saudi-Arabia, og Tyrkia, mens det var en<br />
nedgang i eksporten til blant andre Oman<br />
og Thailand.<br />
Stortinget vedtok allerede i 1959 at Norge<br />
ikke tillater salg av våpen og ammunisjon til<br />
områder hvor det er krig eller krig truer, eller<br />
til land hvor det er borgerkrig. Likevel<br />
eksporterte Norge i 2008 krigsmateriell til<br />
Chile, De forente arabisk emirater, Saudi-<br />
Arabia, Hellas, Kypros, Tyrkia, Sør-Korea og<br />
Japan. Det er neppe enighet om at alle disse<br />
landene befinner seg i regioner hvor det er<br />
stabil fred, uten fare for rustningskappløp.<br />
Eksporten av krigsmateriell til Saudi-<br />
NY TID 26. JUNI 2009 33
HVEM SELGER VI<br />
TIL?: Det er et etisk<br />
dilemma å være så<br />
store på våpeneksport,<br />
og samtidig<br />
holde en høy profil<br />
på fred og menneskerettigheter,<br />
mener<br />
Venstres Anne-<br />
Margrethe Larsen.<br />
Norge eksporterer<br />
blant annet våpen til<br />
Saudi-Arabia. FOTO:<br />
WON DAI-YEON, AFp/ScANpIx<br />
Arabia var i 2008 på 172 millioner kroner,<br />
opp hele 72 prosent fra året før. Det viktigste<br />
produktet er militært sambandsutstyr produsert<br />
på Kongsberg.<br />
– Eksporten til Saudi-Arabia er kun Bmateriell,<br />
men dette er likevel ikke uproblematisk.<br />
Landet er like ille som Iran når det<br />
gjelder menneskerettigheter og behandling<br />
av kvinner. Det er mulig at denne eksporten<br />
vil opphøre etter hvert, og det er viktig<br />
at det fortsatt er trøkk på denne saken, sier<br />
<strong>Ny</strong>bakk.<br />
Hun sier også at hun vil sjekke eksporten<br />
til Kina nærmere.<br />
– Det norske sambandsutstyret er med<br />
på å muliggjøre videre undertrykkelse i<br />
Saudi-Arabia, og å minimere utsiktene for<br />
demokratisk reform. Norge bidrar til å styrke<br />
dette diktaturets militære evne – også ovenfor<br />
egen plaget befolkning, svarer Alexander<br />
Harang.<br />
Annen holdning i opposisjon<br />
Våpeneksport har stor sprengkraft. Derfor<br />
har de rødgrønne regjeringspartiene før de<br />
kom i posisjon ytret ønske om en strengere<br />
parlamentarisk kontroll. I en felles merknad<br />
fra 2004 fremmet Sp, Sv og Ap et forslag om<br />
34 NY TID 26. JUNI 2009<br />
å etablere et parlamentarisk eksportkontrollråd<br />
etter svensk modell. Men etter at disse<br />
partiene kom til makta i 2005 har lite skjedd<br />
i denne saken.<br />
– Vi bør få på plass et parlamentarisk<br />
eksportråd. Men dette er en sak for presidentskapet,<br />
det er ikke utenrikskomiteens<br />
skyld at dette ikke har skjedd mer her, svarer<br />
<strong>Ny</strong>bakk.<br />
Hun mener videre at den svenske modellen<br />
ikke nødvendigvis er best, fordi det i den<br />
svenske komiteen sitter representanter fra<br />
fylker som har våpenproduksjon, og at dette<br />
har preget arbeidet.<br />
– Det kan være behov for en sterkere eksportkontroll,<br />
men Stortinget har definitivt<br />
vist tenner i denne perioden, sier <strong>Ny</strong>bakk.<br />
– Det er vanskelig for<br />
Norge å være pådriver for<br />
sluttbrukererklæringer så<br />
lenge vi er blant verdens<br />
største våpeneksportører.<br />
Anne-Margrethe<br />
Larsen (V)<br />
her lages Norske<br />
våpeN: På Kongsberg<br />
produseres våpen<br />
og ammunisjon som<br />
eksporteres til utlandet.<br />
Fra 2004 til 2008 ble<br />
den norske våpeneksporten<br />
mer enn doblet.<br />
FOTO: ErlEND AAS, ScANpIx<br />
– Tull, svarer Alexander Harang, som<br />
forteller at han tok denne saken opp med<br />
representanter for Utenriksdepartementets<br />
eksportkontroll 5. juni i år.<br />
– De forklarte at det ikke var opprettet et<br />
slikt råd fordi Stortinget ikke har tatt noe<br />
initiativ, sier Harang.<br />
Globalisering av produksjon og regler<br />
Globaliseringsprosessene som de siste par<br />
tiårene har medført gigantiske endringer for<br />
politikken og næringslivet har også hatt sin<br />
effekt på våpenindustrien. Panservogner og<br />
militært kommunikasjonsutstyr inneholder i<br />
dag komponenter fra en lang rekke fabrikker<br />
i mange forskjellige land. Våpenindustrien<br />
kan dermed sammenlignes med bilindustrien.<br />
Dette gjør kontroll vanskelig, mener<br />
<strong>Ny</strong>bakk.<br />
– Derfor må vi bruke den internasjonale<br />
arenaen, som for eksempel FN-systemet.<br />
Men her må vi ta en ting av gangen. Dersom<br />
vi for fem år siden hadde gått ut og sagt at<br />
vi skal ha på plass en klasevåpenkonvensjon<br />
innen denne perioden, ville mange ledd av<br />
oss, sier <strong>Ny</strong>bakk, som minner om at det er en<br />
tøff bransje politikerne jobber mot her.<br />
Etter at klasebombekonvensjonen kom
på plass har regjeringen fl agget at neste<br />
oppgave må være å få på plass en internasjonal<br />
konvensjon mot håndvåpen, en såkalte<br />
Arms Trade Treaty (ATT). Men samtidig<br />
som Norge jobber for en slik konvensjon,<br />
eksporterer Norge våpen til land som jobber<br />
aktivt for å sabotere konvensjonen, eksempelvis<br />
USA, Singapore, Saudi-Arabia, UAE<br />
og Egypt. Fredslaget mener denne eksporten<br />
undergraver arbeidet for en bedre regulering<br />
av handel med håndvåpen. Marit <strong>Ny</strong>bakk er<br />
ikke enig.<br />
– Norge er en aktiv pådriver for en internasjonal<br />
håndvåpenkonvensjon. Det er fl ott<br />
at Fredslaget er utålmodige, men jeg mener<br />
denne kritikken blir urimelig. Når du sam-<br />
RiksaRkivet og statsaRkivet i oslo<br />
Skatter<br />
fra arkivets dyp<br />
Verdien av norsk<br />
eksport av<br />
krigsmateriell:<br />
(i milliarder kroner)<br />
menligner den rødgrønne regjeringen med<br />
den foregående, er det en himmelropende<br />
forskjell på våpenområdet. Regjeringen har<br />
hatt en helt annen og åpnere linje, og har<br />
også vært fl inkere til å ta det sivile samfunnet<br />
inn til konsultasjoner i departementet. Organisasjoner<br />
som Fredslaget og Changemaker<br />
er veldig godt ivaretatt, og de gjør en viktig<br />
jobb, sier <strong>Ny</strong>bakk.<br />
Arbeiderpartiet har i sitt nye partiprogram<br />
varslet en mer positiv holdning til å kreve såkalte<br />
sluttbrukererklæringer fra alle som kjøper<br />
våpen fra Norge, det vil si en garanti for<br />
at kjøperen ikke selger våpnene videre uten<br />
vår godkjenning. Men til tross for at Ap har<br />
sittet i regjering i fi re år, har lite skjedd. I dag<br />
29. januar - 18. oktober 2009<br />
Ved Sognsvann stasjon<br />
Åpent mandag - fredag 0900 - 1430<br />
www.arkivverket.no<br />
2<br />
4,2<br />
2004 2008<br />
Norsk<br />
våpeneksport:<br />
■ I 2008 eksporterte<br />
Norge krigsmateriell<br />
for 4,2 milliarder<br />
kroner; 2,5 milliarder<br />
av dette var såkalt<br />
A-materiell, mens 1,3<br />
milliarder var B-materiell.<br />
Litt forenklet kan<br />
man si at førstnevnte<br />
kategori er våpen og<br />
ammunisjon, mens<br />
B-materiell er annet<br />
militært utstyr som<br />
for eksempel kommunikasjonsutstyr<br />
og<br />
kikkerter.<br />
■ Blant mottakerlandene<br />
er USA, Egypt,<br />
Malaysia, Saudi-Arabia,<br />
Tyrkia, Oman og<br />
Thailand.<br />
■ Eksporten til Saudi-<br />
Arabia har en verdi på<br />
172 millioner kroner,<br />
opp hele 72 prosent<br />
fra året før.<br />
kan regjeringen ikke garantere at norske våpen<br />
ikke selges videre fra våre allierte til for<br />
eksempel Israel eller andre land som anklages<br />
for krigsforbrytelser.<br />
– Det er vanskelig for Norge å være en<br />
pådriver for sluttbrukererklæringer så lenge<br />
vi er blant verdens største våpeneksportører.<br />
Men på sikt må vi få på plass sluttbrukererklæringer<br />
overfor alle land vi eksporterer<br />
våpen til, og jeg mener vi må prøve å få til<br />
dette innenfor Nato-systemet, sier Anne-<br />
Margrethe Larsen i Venstre.<br />
Etter at Stortinget nå har avlyst høringen<br />
om norsk våpeneksport blir det ikke en ny<br />
høring om våpeneksportmeldinga før høsten<br />
2010. ■<br />
NY TID 26. JUNI 2009 35
2.-3. juli 2009 - Rica Sunnfjord Hotel, Førde<br />
Er det mogleg med regionalutvikling utan kultur? Har vi for mange festivalar i Norge?<br />
For mange dårlege festivalar? Korleis hevdar vi oss internasjonalt på festivalfronten?<br />
Står vi ved eit skilje i norsk kulturutvikling? Og – maktar Olaug Nilssen å ta Kultur Norge på pulsen?<br />
Vel møtt til Førdekonferansen 2009, der<br />
aktuelle problemstillingar i skjeringspunktet<br />
mellom kultur og næring står i fokus. Målet er<br />
å skape ein nasjonal arena for kulturaktørar,<br />
næringsliv, politikarar og kunstnarar som er<br />
opptekne av og engasjerte i utviklinga norsk<br />
kultur- og næringsliv. På Førdekonferansen<br />
2009 vil du bli oppdatert, informert og inspirert<br />
av dei fremste fagfolka på området!<br />
Desse medverkar: Jørgen Amdam (Høgskulen<br />
i Volda), Per Mangset (Høgskulen i Telemark),<br />
Erling Valvik (Cultiva), Svein Bjørkås (Universitetet<br />
i Oslo), Siren Sundland (Visjon Vest),<br />
Ole Mic Thommesen (H), Tove Karoline Knutsen<br />
(AP), Per Boye Hansen (FiB) m eire<br />
For informasjon og påmelding:<br />
www.fordefestival.no<br />
Årets viktigaste kulturkonferanse?<br />
Meld deg på: www.fordefestival.no<br />
A Filetta<br />
Opningskonserten World Voices, torsdag 2. juli kl 20.00<br />
Billettar til Førdefestivalen sin opningskonsert World Voices inngår i konferansen.<br />
World Voices-konserten samlar nokre av dei fremste vokalensembla innan verdsmusikken:<br />
A Filetta (Frankrike), Eva Quartet(Bulgaria), Black Umfolosi 5 (Zimbabwe),<br />
Det Norske Solistkor med solistane Berit Opheim Versto og Gjermund Larsen.<br />
SamtGenticorum (Canada), Unni Løvlid og Inga Juuso.<br />
Sjå om konferansen og festivalen på www.fordefestival.no<br />
FØRDE KOMMUNE
Orientering.<br />
Orientering er stedet for spissformulerte<br />
meninger og veloverveide tanker.<br />
46<br />
Legg ned utlendingsnemnda,<br />
oppfordrer Unge<br />
Venstre.
Front<br />
linjer.<br />
VÅRE SPALTISTER I NORGE GIR SINE PERSPEKTIVER PÅ AKTUELLE HENDELSER<br />
Forhandlinger. I etterpåklokskapens lys framstår året 1999 som<br />
skjebnesvangert for Sri Lanka. Det var da en representant for norske<br />
myndigheter kom til Colombo og tilbød Norges uforbeholdne<br />
støtte til befolkningen. Dette møtet ble etterfulgt av et møte mellom<br />
utenriksminister Knut Vollebæk og myndighetene i Sri Lanka<br />
16. februar 2000, samt et «hemmelig» møte noen dager senere med<br />
en sentral representant for de tamilske tigrene, LTTE, i en europeisk<br />
hovedstad.<br />
Sri Lanka ville ha avslått hjelp fra de norske samaritanene dersom<br />
de hadde hatt den minste anelse om deres egentlige hensikter. Men<br />
på det tidspunktet var befolkningen i Sri Lanka alt for naive til<br />
å kunne fatte rekkevidden av Det norske utenriksdepartementets<br />
(UD) skjulte hensikter.<br />
Sri Lanka oppdaget etter hvert at norsk UD drev et politisk spill<br />
som var tenkt å ende i en rasering av landets autonomi. Men landet<br />
hadde heldigvis også sine venner, som Kina og Russland, og unngikk<br />
dermed oppløsning.<br />
De norske hjelperne Oppstarten til norsk UDs fordekte involvering<br />
kan spores tilbake til tidlig åttitallet. På den tiden ble det opprettet<br />
kontakt mellom katolske tamiler i Norge og enkelte kristne på<br />
Stortinget og i UD. Det er også grunn til å anta at tidligere leder<br />
av partiet Venstre, Arne Fjørtoft, har spilt en sentral rolle når det<br />
gjelder Norges «innsats» i Sri Lanka.<br />
Som beskrevet i <strong>Ny</strong> <strong>Tid</strong> 5. januar 2007 hadde Fjørtoft etablert<br />
en omfattende virksomhet i Sri Lanka på nittitallet.<br />
Hans kontakt med tamilene nord på øya kan spores<br />
tilbake til syttitallet. Han var blant annet involvert i<br />
bistandsarbeid i samarbeid med Norges Kvinne- og<br />
Familieforbund i 1976. Ifølge Dagbladet 22. januar<br />
2005 var det Fjørtoft som initierte Norges rolle<br />
som «fredsforhandler» i Sri Lanka.<br />
De norske hjelperne viste snart sitt sanne ansikt.<br />
India invaderte Sri Lanka i 1987 for å bistå tamilene.<br />
Okkupasjonen av den nordlige delen av øya<br />
ble møtt med begeistrede tilrop fra norske medier.<br />
Men jubelen ble kortvarig. India befant seg snart i<br />
38 NY TID 26. JUNI 2009<br />
MAHINDA WEERASINGHE er<br />
norsk-srilankisk bygningsingeniør og<br />
forfatter av boka A Mission to Oslo<br />
som utkom i 2008.<br />
UDs snuskete<br />
spill om Sri Lanka<br />
Utenriksdepartementet har drevet et politisk spill på Sri Lanka som kunne endt i en rasering av<br />
landets autonomi. Dokumentene fra våpenhvileavtalen i 2003 holder UD fortsatt hemmelig.<br />
Sri Lanka ville ha<br />
avslått hjelp fra<br />
de norske samaritanene<br />
dersom<br />
de hadde hatt den<br />
minste anelse om<br />
deres egentlige<br />
hensikter.<br />
en militær hengemyr og kom i kamp mot dem de var kommet for<br />
å beskytte. Over 1200 indiske soldater døde.<br />
I etterkant av det indiske nederlaget startet LTTE opptrappingen<br />
av kampen mot nasjonen Sri Lanka. I Norge kom samtidig propagandaen<br />
mot de singalesiske buddhist-sjåvinistene som ledd i UDs<br />
bearbeiding av den norske opinionen. Merkelig nok kunne dette<br />
skje samtidig som Norge bidro med «utviklingshjelp» og framsto<br />
som en sann venn av Sri Lanka.<br />
Norsk anerkjennelse Gjennom nittitallet og frem til i dag har det norske<br />
folket kun hørt den ene hånden klappe i Sri Lanka. En sentral<br />
del av planen besto i å sidestille terroristorganisasjonen LTTE med<br />
den demokratisk valgte regjeringen i Sri Lanka. For LTTE trengte<br />
legitimitet, respekt og global anerkjennelse. UD utnyttet Norges<br />
gode navn og rykte, og markedsførte LTTE som en «non-terror<br />
organisasjon», i kontrast til Al Qaida, som av alle ble betegnet som<br />
en terroristorganisasjon.<br />
Timingen for den norske regjeringens historiske ankomst til<br />
Colombo i 1999 var perfekt. LTTE-terroristenes mord på Indias<br />
statsminister Rajiv Gandhi forsvant raskt fra hukommelsen. Hemmeligholdelsen<br />
av UDs aktiviteter er omtalt i artikkel «Hemmelig<br />
norsk fredsinnsats på Sri Lanka» i Aftenposten 4. januar 2000.<br />
Sri Lankas president het den gang Chandrika Bandaranaike<br />
Kumaratunge, og vi fant Ranil Wickemasinghe som fungerende<br />
statsminister. Chandrika viste seg udugelig og Ranil ble etter hvert<br />
norsk UDs mann. Samtidig besatte Jon Wesborg<br />
ambassadørstillingen i Colombo. Blant de velinformerte<br />
var han godt kjent som LTTEs representant<br />
i hovedstaden. Srilankernes reaksjoner på de såkalte<br />
fredsmeklernes manipulasjoner er omtalt i en<br />
artikkel i Aftenposten 19. august 2004 kalt «More<br />
criticism for peace brokers».<br />
På denne tiden hadde mannen som ønsket gode,<br />
kristne verdier plantet i den norske folkesjelen,<br />
Kjell Magne Bondevik, blitt statsminister i Norge.<br />
Han bar med seg disse kristne verdiene da han<br />
inviterte lederen for LTTEs selvmordsbombere, V.
Balakumar, på statsbesøk. Folkets Hus i Oslo var fylt til randen av<br />
LTTEs entusiastiske støttespillere da denne morderen 28. august<br />
2004 holdt tale om LTTEs «verdier» og dødbringende aktiviteter.<br />
Balakumar fant det nok svært profitabelt å komme til Norge, etter<br />
hva jeg har forstått. Det fulgte gode lykkeønskninger fra statsminister<br />
Bondevik, statsråd Solberg og spesialutsending Solheim.<br />
Balakumar ble nylig tatt av dage av General Sarath Fonsekas<br />
menn.<br />
Hemmelige dokumenter Jeg gjennomskuet norsk UDs motiver på<br />
denne tiden, og kommenterte det i en artikkel som jeg kalte «Are<br />
you ready to be taken for another ride?» Søndag 18. april 1999, fikk<br />
jeg den omsider presentert i The Sunday Island. I artikkelen påpekte<br />
jeg at det å la Norge forhandle i konflikten på Sri Lanka, var som<br />
å be reven om å passe hønsegården.<br />
I 2005 kom president Mahinda Rajapaksa til makten og norsk<br />
UD anså kanskje Sri Lanka moden for et nytt Kosovo. Men hva<br />
gikk galt med opprøret finansiert av norsk UD? Det var flere faktorer,<br />
blant annet de mislykkede drapsforsøkene på forsvarsminister<br />
Gotabhaya Rajapaksa, forsvarssjef Sarath Fonseka og den pakistanske<br />
ambassadøren. Norsk UD oppdaget nok at prisen de måtte<br />
betale for sin støtte til LTTE ble for høy.<br />
Overtrampene fra den stormannsgale Prabhakaran, sponset av<br />
den katolske kirke, gikk så langt at til og med norsk UD fant det<br />
vanskelig å legitimere de. Denne massemorderen var ikke fornøyd<br />
med en tredjedel av øya, men ville tvinge hele den singalesiske buddhistiske<br />
befolkning i kne. Det var først da verdenssamfunnet innså<br />
dette at de satte LTTE på listen over terroristorganisasjoner.<br />
Den norske mannen i gata fikk ingen innsikt i hvilke motiver<br />
norsk UD hadde for å involvere seg i Sri Lanka. Gode kristne<br />
mennesker som Kjell Magne Bondevik, Arne Fjørtoft, Jon Wes-<br />
GRANSKNING: Srilankiske<br />
demonstranter gikk løs på<br />
Tamiltigrenes flagg i hovedstaden<br />
Colombo 27. mai i år. Nå<br />
bør det opprettes en uavhengig<br />
internasjonal kommisjon for<br />
å granske det som har skjedd<br />
på Sri Lanka, mener Mahinda<br />
Weerasinghe. FOTO: Ishara s. KODI-<br />
Kara, aFP/sCaNPIX<br />
borg, Vidar Helgesen og Erik Solheim burde bli spurt om de har<br />
gitt lovnader og forpliktet seg overfor den katolske kirken i Jaffna<br />
(som er synonymt med LTTE) til å etablere en tamilsk stat over<br />
ruinene av Sri Lanka.<br />
I denne sammenheng må Wesborgs rolle bli nøye studert. Med<br />
norske medhjelpere ble en våpenhvileavtale mellom Sri Lankas<br />
regjering og LTTE signert 23. februar i 2003 og lagt fram for verdenspressen.<br />
Dokumentet ble først signert av statsminister Ranil<br />
Wickemasinghe, og deretter brakt til terrorsjefen Velupillai Prabhakaran<br />
av ambassadør Jon Wesborg. Dette dokumentet er aldri<br />
blitt offentliggjort. Avisen Sri Lankan Daily viser 25. juli 2003 til<br />
en kilde nær presidenten som uttaler at det hemmelige dokumentet<br />
som ble presentert for presidentens sekretariat, var et annet enn det<br />
som ble offentliggjort. Det finnes følgelig to dokumenter; ett for<br />
allmennheten og et annet som sannsynligvis beskriver en planlagt<br />
oppdeling av Sri Lanka.<br />
Bør offentliggjøres Avisen Daily News i Sri Lanka informerer 25. juli<br />
2003 om denne diabolske manipulasjonen regissert av Ranil Wickemasinghe,<br />
Velupillai Prabhakaran, samt avtalens hovedarkitekt<br />
Jon Wesborg. Velupillai Prabhakaran hadde nok for lengst ødelagt<br />
sin kopi før han døde forrige måned. <strong>Tid</strong>ligere statsminister Ranil<br />
Wickemansinghe vil neppe vise fram sin kopi fordi srilankerne vil<br />
rase over hans bedrag om de får se det. Da gjenstår norsk UD, det<br />
tilsynelatende gjemmestedet for mang en snuskete handel. Jeg foreslår<br />
at de offentliggjør sin kopi slik at allmennheten gis anledning<br />
til å verdsette UDs og Jon Wesborgs bragder. Sri Lankas skjebne<br />
ble tross alt forsøkt beseglet i dette dokumentet.<br />
Det norske folk burde gis innsikt i hvordan det som er omtalt i<br />
denne artikkelen, kunne skje. Dette kan bare gjøres gjennom opprettelsen<br />
av en uavhengig internasjonal kommisjon. ■<br />
NY TID 26. JUNI 2009 39
Debatt.<br />
aVKaLL: Norge kunne bli et<br />
forbilde for andre land ved å<br />
gi avkall på Dronning Maud<br />
Land i Antarktis, skriver<br />
Morten Tønnessen. Her fra<br />
områdene rundt Jutulsessen,<br />
et par timers tur med beltebil<br />
fra den norske forskningsstasjonen<br />
Troll. Foto: Heiko Junge,<br />
SCAnPiX<br />
Handel. Vi bør gi<br />
fattige land<br />
mulighet til å<br />
velge akkurat<br />
den politikken<br />
de ønsker<br />
selv.<br />
40 NY TID 26. JUNI 2009<br />
seNd kommeNtarer på debattINNlegg og JoUrNalIstIkk tIl DebaTT@NYTID.No<br />
Det beste fra<br />
to verdener<br />
Handel. Ole-Jacob Christensen fra Norsk Bonde- og<br />
Småbrukarlag skriver i <strong>Ny</strong> <strong>Tid</strong> 12. juni om rapporten<br />
fra FNs spesialrapportør for matsikkerhet til WTO.<br />
Det er et ærbart tiltak: Spørsmålet om hvordan vi skal<br />
utvikle jordbruket i verdens fattige land bør definitivt<br />
komme høyere på agendaen, både i WTO, Verdensbanken<br />
og den norske debatten.<br />
I rapporten hevdes det at handelsregimet for mat<br />
bør endres, da småbønder i fattige land lett utkonkurreres<br />
av større og mer effektive bruk i Nord. Derfor<br />
bør utviklingslandene kunne beskytte seg mot import<br />
fra mer utviklet, og oftest også subsidiert, jordbruk<br />
fra rike land.<br />
Det finnes betydelige problemer med en slik strategi.<br />
Er mindre og dyrere mat løsningen for verdens<br />
fattige? Hvor sikre er vi egentlig på at slike tiltak faktisk<br />
treffer de trengende – og ikke eliter eller politisk<br />
allierte? Vil fjerningen av slike privilegier senere bli<br />
like vanskelig som det har vist seg å være i Norge?<br />
Mange vil jo også hevde at konkurranse bringer ut det<br />
beste i oss, både i idretten og i markedsøkonomien.<br />
La oss likevel ta som utgangspunkt at beskyttelse<br />
mot import fra Nord kan bidra til å utvikle landbruket<br />
i Sør. Fortsatt finnes det ingen grunn til at norske<br />
bønder bør bygge allianser med fattige land, slik<br />
Christensen fra Bonde- og Småbrukarlaget foreslår. I<br />
hvert fall ikke hvis denne alliansen går ut på at norske<br />
bønder skal fortsette sin proteksjonistiske politikk,<br />
noe jeg antar den gjør.<br />
Vi bør gi fattige land mulighet til å velge akkurat<br />
den politikken de ønsker selv. Personlig håper jeg<br />
denne politikken i det minste innebærer mer frihandel<br />
fattige land i mellom, da dagens beskyttelse først<br />
og fremst er beskyttelse mot andre fattige bønder.<br />
Men samtidig som vi gir utviklingslandene spillerom,<br />
kan vi oppnå fordelene av større markeder og<br />
bedre incentiver, ved å fjerne barrierene på handel fra<br />
Sør til Nord. Det beste av to verdener vil altså være<br />
frihandel «oppover og til siden», hvilket betyr at man<br />
eksporterer friest mulig til land på samme og høyere<br />
utviklingsnivå.<br />
En slik politikk ville, dessverre for Bonde- og Småbrukarlaget,<br />
måtte innebære en fjerning av alle norske<br />
handelsbarrierer. Det vil medføre vanskelige omstillinger<br />
for bøndene, men samtidig lavere matpriser<br />
og større utvalg for de 4,75 millioner nordmenn som<br />
ikke lenger er jordbrukere. Omstillingskostnadene<br />
ville dessuten være en liten pris å betale for utvikling<br />
i fattige land.<br />
Lederen for verdens matvareprogram, Josette Sheridan,<br />
uttalte nylig at «vi kan være på vei inn i en<br />
gullalder for verdens bønder», og at de økte prisene<br />
vi får når Kina og India blir stadig rikere, «kan være<br />
en enorm mulighet for land som hovedsakelig baserer<br />
seg på jordbruk, det vil si stort sett hele Afrika sør<br />
for Sahara». La oss håpe hun har rett. Og la oss i det<br />
minste arbeide for at bøndene i fattige land skal ha<br />
tilgang til markeder der de kan oppnå gode priser.<br />
Marius Doksheim, rådgiver i Civita<br />
Kolonimakten<br />
Norge<br />
Imperium. Ingen norske medier later hittil til å ha<br />
plukket opp Newsweeks sak denne uken «The Empire<br />
Burden» (Imperiets byrde), hvor Norge figurerer<br />
som en av samtidens ni kolonimakter. «Det siste århundrets<br />
historie», skriver Newsweeks Christopher<br />
Dickey, «burde ha bevist, hevet over enhver tvil, at<br />
imperier er feller, som tapper enorme ressurser og<br />
til syvende og sist enorm prestisje fra de som bygde<br />
dem». For Norges del dreier det seg hittil mest om<br />
vårt internasjonale renommé – vår troverdighet som<br />
humanitær aktør og miljønasjon.<br />
For Norges del er følgende besittelser omtalt:<br />
Svalbard, Jan Mayen, Bouvetøya, Peter den Førstes<br />
øy og Dronning Maud Land (Antarktika). Til forskjell<br />
fra de fleste andre koloniale besittelsene som<br />
er nevnt i artikkelen, er tre av Norges besittelser uten<br />
permanente beboere (skjønt, kan man egentlig tale<br />
om permanente beboere selv på Svalbard?). Territoriale<br />
besittelser av en kolonial, det vil si imperialistisk<br />
karakter er de okke som. Det er vel fordi vi ikke har<br />
måttet forholde oss til «innfødte» at vi har maktet<br />
å komme fra dette – i egne øyne, om ikke verdens<br />
– som noe annet enn en «kolonimakt».<br />
«Det er faktisk sjelden at imperiske makter på egen<br />
hånd bestemmer seg for å gi opp så mye som en flik<br />
av sine fremmede territorier eller sin innflytelse utenlands»,<br />
bemerker Newsweek. Her kunne Norge sette<br />
et godt eksempel: Overlat de ovennevnte besittelsene<br />
til FN! I arktiske farvann er det ingen tvil om at det<br />
kunne virke konfliktdempende – i det nye kappløpet<br />
mot Nordpolen, nå i ressursøyemed – å gi offisielt<br />
avkall på Svalbard. Det ville, gitt Svalbards betydning<br />
i Norges argumentasjon, sette en standard som<br />
vi kunne håpe ville danne presedens, med en Arktis-traktat<br />
etter modell av Antarktis-traktaten som<br />
endelig siktemål. Formålet med en slik traktat for<br />
arktiske farvann ville være å sikre at Arktis skal være<br />
fritt for militær aktivitet og ikke minst for utvinning<br />
av naturressurser.<br />
Å gi avkall på territoriale besittelser ville uten tvil<br />
virke konstruktivt i en tid hvor klimaendringer gjør<br />
ny ressursutnyttelse praktisk mulig (ikke minst gjelder<br />
dette olje og gass). Også på Antarktika kunne Norge<br />
være en modell, ved å gi avkall på Dronning Maud<br />
Land. Det ville styrke mulighetene for en langsiktig<br />
videreføring av Antarktis-traktaten, siden vi ville<br />
gjøre det ugjenkallelig klart at Norge ikke noen gang<br />
vil gjøre krav på naturressurser i dette området. Som
tidligere «besitter» ville vi selvsagt fortsatt være velkomne<br />
til å ha et nærvær av forskere osv.<br />
«Ideen om imperiet er ikke lenger plausibel», skriver<br />
Newsweek – «imperiets virkelighet er ikke lenger<br />
troverdig».<br />
av Morten Tønnessen<br />
Kampen om fram-<br />
tiden og nåtiden<br />
Historie. I en kronikk i <strong>Ny</strong> <strong>Tid</strong> 12. juni, med tittelen<br />
«Kampen om fortiden», hevder Bjørn Nistad at toleransen<br />
for hva en kan si om fortiden i dag er større i<br />
Russland enn i Norge. Nistad hevder at den sovjetiske<br />
perioden i mange tidligere sovjetrepublikker «demoniseres».<br />
Videre omtaler han «regelrette hærverk» mot<br />
sovjetiske minnesmerker.<br />
Krigsminnesmerker er viktige symboler og et hvert<br />
inngrep som gjøres mot dem, vil bli opplevd som politiske<br />
handlinger og forsøk på å omskrive historien.<br />
I flere land er det forsøk på å distansere seg fra den<br />
sovjetiske perioden.<br />
Vi er kritiske til statlige kommisjoner for avsløring<br />
av historieforfalskning og statsautoriserte nasjonale<br />
tolkninger av hva som er riktig historieskriving, og vi<br />
er uenig i omtalen av den sovjetiske historieskrivingen<br />
som objektiv, og skeptiske til Hviterusslands objektive<br />
historieskriving. De sovjetiske minnesmerkene er<br />
symboler i kampen mot nazismen og viser de enorme<br />
lidelser Sovjet har hatt i denne kampen. Samtidig må<br />
vi forstå at også dette regimet og dets symboler lett<br />
kan oppfattes som problematisk.<br />
De eksisterende krigsmonumentene er fortidens<br />
forsøk på å påvirke framtiden. Noen ganger er det<br />
god grunn til å revidere og å endre på minnesmerker.<br />
Et eksempel på dette er Spania som har hatt mengder<br />
av minnesmerker etter Franco og en total neglisjering<br />
av republikanernes kamp. Dette blir nå endret, nye<br />
minnesmerker blir satt opp, gamle fjernet, nye både<br />
individuelle og felles gravminner blir satt opp for de<br />
som kjempet mot facsimen. Det er klart at Spania<br />
trenger en slik sanering. Finland har også endelig fått<br />
markering av de som falt og ble henrettet i på den<br />
røde siden.<br />
I Norge er det grupper som ikke er tatt med på<br />
minnesmerkene. Blant dem som mangler på mange<br />
av minnesmerkene, er jødene og ikke minst de som<br />
var flyktninger og statsløse. Det smaker av usynliggjøring<br />
og det er god grunn til å synliggjøre også disse<br />
krigsdøde. I andre tilfelle kan vi stille spørsmål ved vår<br />
heroisering av militære offer og manglende synliggjøring<br />
av sivile offer. Markeringen av slike offer får<br />
langt bedre fram krigen og nazismens brutalitet enn<br />
helter med våpen i hånd.<br />
Vi trenger også å synliggjøre at de fleste av nazismens<br />
ofre i Norge var sovjetiske. De døde i leire og<br />
seNd kommeNtarer på debattINNlegg og JoUrNalIstIkk tIl DebaTT@NYTID.No<br />
på tvangsarbeid over hele landet. Svært ofte er minnesmerkene<br />
etter dem bortgjemte og glemte. Det bør<br />
vi anerkjenne og synliggjøre uansett hvor kritiske vi<br />
er mot Sovjet. Vi må også anerkjenne lidelsen uansett<br />
nasjon og alder. En femårings tap skal vi anerkjenne<br />
uten å tenke på nasjon og voksnes feilslåtte forkvaklede<br />
ideologier. Norge har en dyster historie i forhold<br />
til behandlingen av tyskerbarn og barn fra dem<br />
som var på feil side. Et hvert forsøk på å rehabilitere<br />
nazismen må imidlertid avvises.<br />
Marie Smith-Solbakken, alexandre Dessingue (Universitet<br />
i Stavanger) og Hans-Jørgen Wallin Weihe (Maihaugen og<br />
Høgskolen i Lilllehammer)<br />
Mer pensjonstull<br />
fra Lerø<br />
Pensjon. I sin kommentar «De heldige pensjonistene»<br />
i <strong>Ny</strong> <strong>Tid</strong> 12. juni fortsetter Magne Lerø å spre desinformasjon<br />
om pensjonsreformen og offentlig pensjon,<br />
kanskje i et slags göbbelsk håp om at løgnen blir<br />
sannhet bare den gjentas mange nok ganger.<br />
Lerø skriver at «i det offentlige vant de med høy<br />
lønn over de med lav lønn», og «de godt voksne over<br />
de unge».<br />
La oss ta det første først. Lerø snakker om «de med<br />
lav lønn og opptjeningstid over 30 år» som han påstår<br />
ville kommet godt ut av regjeringens modell. Dersom<br />
man har sett bare litt på samfunnsmedisinsk forskning<br />
og på statistikken rundt forskjellige yrkesgrupper,<br />
faller Lerøs analyse til grunnen. De aller fleste<br />
med lav lønn (som også jevnt over har de tyngste<br />
jobbene), har også kort opptjeningstid. Det er nettopp<br />
for disse gruppene garantien med 66 prosent av<br />
sluttlønn er viktigst. Lerø bedriver (i likhet med Knut<br />
Røed for øvrig) ren desinformasjon om virkeligheten<br />
i norsk arbeidsliv, og argumenterer med ansattgrupper<br />
som ikke finnes.<br />
Lerøs andre poeng om «generasjonsran» er ikke<br />
stort bedre. Det er pensjonsreformen som er et generasjonsran.<br />
Dagens godt voksne blir i liten grad<br />
rammet av kuttene. Det er de som er unge i dag som<br />
kan gå en begredelig pensjonstilværelse i møte dersom<br />
de ikke har helse til å stå i jobb til de er over 70.<br />
Regjeringens forslag til offentlig pensjon inneholdt<br />
på samme måte gode overgangsordninger til de som<br />
var eldst, men sviktet ungdommen. Det var de som<br />
sloss på plass en fortsatt verdig offentlig pensjon, som<br />
kjempet ungdommens sak.<br />
Som et siste argument gjentar Lerø den forslitte<br />
frasen om at «i framtiden vil det bli for mange pensjonister<br />
og for få som er i arbeid». Ikke bare er dette<br />
tilbakevist av SSB, det blir også et ganske tynt argument<br />
rett og slett ved å se på teknologiutviklingen.<br />
Det kreves vanvittig mye mindre arbeidskraft i dag<br />
å produsere varer og tjenester enn det gjorde da<br />
Debatt.<br />
UTVIKLING I SØR: En bonde<br />
høster hvete i landsbyen<br />
Houla i det sørlige Libanon<br />
mandag denne uka. «Vi kan<br />
oppnå fordelene av større<br />
markeder og bedre incentiver<br />
ved å fjerne barrierene på<br />
handel fra Sør til Nord», skriver<br />
marius doksheim i Civita.<br />
FOTO: ShariF Karim, rEUTErS/SCaNPiX<br />
Pensjon. Lerø bedriver<br />
ren desinformasjon<br />
om virkeligheten<br />
i norsk<br />
arbeidsliv og<br />
argumenterer<br />
med ansattgrupper<br />
som<br />
ikke finnes.<br />
NY TID 26. JUNI 2009 41
Debatt.<br />
MoT DeMoKRaTI?: «Det<br />
er ikke nødvendigvis slik<br />
at demonstrantene har<br />
flertallet av innbyggerne bak<br />
seg – slik redaktør i <strong>Ny</strong> <strong>Tid</strong>,<br />
Dag Herbjørnsrud, synes å<br />
mene», skriver elisabeth<br />
reehorst. FOTO: AP/SCANPIX<br />
Iran. Grunnen til<br />
at islamistene<br />
kom til makten<br />
var ganske<br />
enkelt dyktig<br />
lederskap<br />
– og at iranere<br />
flest faktisk<br />
er temmelig<br />
religiøse.<br />
42 NY TID 26. JUNI 2009<br />
seNd kommeNtarer på debattINNlegg og JoUrNalIstIkk tIl DebaTT@NYTID.No<br />
folketrygda ble innført. Hadde vi råd til den da, har<br />
vi åpenbart råd til den nå – selv med noen flere pensjonister<br />
i en periode.<br />
Ronny Kjelsberg, leder i Rødt Sør-Trøndelag<br />
Hva ønsker<br />
folket i Iran?<br />
Iran. Det har vært presidentvalg i Iran. Som i alle<br />
andre land med mange kandidater, blir de silt ned til<br />
et rimelig antall før hele folket går til valg. Den store<br />
forskjellen er at det i Iran er et religiøst ekspertråd<br />
på 86 personer som er valgt av religiøse ledere, som<br />
velger ut de aktuelle kandidatene – ofte blant flere<br />
hundre.<br />
Slik har det skjedd de siste tiårene i det landet som<br />
etter revolusjonen i 1979 ble en sjiamuslimsk stat.<br />
Siden det som skjer nå, av mange sammenliknes med<br />
det som skjedde da, er det viktig å påpeke at det ikke<br />
var noen islamsk revolusjon, men en med svært brei,<br />
folkelig oppslutning fra alle lag, fra de fleste politiske<br />
og religiøse retninger. Grunnen til at islamistene kom<br />
til makten, var ganske enkelt dyktig lederskap – og at<br />
iranere flest faktisk er temmelig religiøse. Siden Irak<br />
også angrep landet kort tid etter, ble det muligheter<br />
for regimet til å kjøre en stram linje.<br />
Mahmoud Ahmadinejads styre har ikke vært bra<br />
– men det er først og fremst på det økonomiske området<br />
iranerne har lidd. Likevel har han beholdt en<br />
stor oppslutning blant de fattige og uutdannete, som<br />
setter pris på hans enkelhet. Ahmadinejads linje overfor<br />
Vesten har det sjølsagt vært delte meninger om,<br />
men samtlige kandidater – og iranere – støtter Irans<br />
rett til å utvikle egen atomkraft. Jeg tror iranerne er<br />
blant de mest nasjonalistiske i hele verden, og om<br />
noen tråkker på deres rett til å bestemme sjøl, vil disse<br />
«noen» risikere at samtlige iranere øyeblikkelig vender<br />
seg mot dem. Slik er det en lykke at Vestens ledere<br />
har vært såpass tilbakeholdne. De elektroniske kommunikasjonsmidlene<br />
kan ikke stoppes. Mer kan man<br />
egentlig ikke gjøre uten å skape ny splittelse.<br />
Og her tror jeg at regimet denne gangen har forregnet<br />
seg. De trodde de kunne stoppe kontakten<br />
vestover. De undervurderte også styrken i de protestene<br />
som ble sluppet løs i den åpneste valgkampen<br />
i landets historie. Men det betyr ikke nødvendigvis<br />
at demonstrantene har flertallet av innbyggerne bak<br />
seg – slik redaktør i <strong>Ny</strong> <strong>Tid</strong>, Dag Herbjørnsrud, og<br />
andre synes å mene.<br />
Alle eksperter var på forhånd enige om at valgets<br />
utfall var helt åpent – men at favorittene var Ahmadinejad<br />
og Mousavi. Ingen jeg har lest ville vært forundret<br />
om Ahmadinejad vant. I tillegg til at han har<br />
stor støtte i den fattige delen av befolkningen, drev<br />
han en solid valgkamp. En meningsmåling utført av<br />
amerikanere i forkant viste også et resultat tilnærmet<br />
lik det som ble proklamert to timer etter at valglokalene<br />
ble stengt (Washington Post).<br />
Slik jeg ser det, er det tidspunktet for proklamasjonen<br />
som er viktig. Stemmene kunne umulig vært<br />
skikkelig opptelt på den tiden, og om det ikke var<br />
forunderlig at Ahmadinejad vant, var overlegenheten<br />
uventet. Jeg tror dette var en bevisst provokasjon.<br />
Regimet hadde luftet ut frustrasjoner gjennom å la<br />
folk – da særlig studenter og de fra det velstående og<br />
intellektuelle miljøet i Nord-Teheran og andre storbyer<br />
– få utfolde seg noen uker. Nå ville de vise sin<br />
makt ved å stramme inn.<br />
Det gikk ikke. Mengden var ute av kontroll. Hva<br />
som skjer fra jeg skriver dette og til avisen trykker det,<br />
veit ingen. Jeg krysser fingrer for de modige demonstrantene<br />
og ber om at det ender uten noe blodbad, at<br />
lover blir endret og at grensen for hva som er lov, blir<br />
åpnere. At utviklingen vil gå i retningen av en form<br />
for demokrati – men innenfor systemet.<br />
Det er ingenting som tyder på at det finnes noen<br />
ikke-sjia-bevegelse som er sterk nok til å etablere et<br />
nytt regime; det er ingen leder som er sterk nok til å<br />
lede folk til noe fullstendig nytt og for mange svært<br />
skremmende. Jeg tviler sterkt på at Herbjørnsrud<br />
har rett når han skriver at de fleste iranere «ønsker<br />
seg nemlig demokrati, noe de sa klart fra om under<br />
presidentvalget 12. juni». – jeg forutsetter da at han<br />
mener en form for vårt vestlige. Herbjørnsrud mener<br />
at vi skal høre mer på <strong>Ny</strong> <strong>Tid</strong>s spaltist og andre<br />
opposisjonelle. Også det tror jeg er feil i denne sammenhengen<br />
– sjøl om Rakshan er mindre bastant enn<br />
ham. De fleste av dem, emigranter eller iranboende,<br />
kommer nemlig nettopp fra det intellektuelle, velstående<br />
Nord-Teheran, i likhet med demonstrantene.<br />
Det betyr ofte at de ikke kjenner landsbygda og de<br />
fattige arbeiderområdene i storbyene.<br />
Demokratibygging er en langvarig prosess, og det<br />
første må være å bygge sterke organisasjoner. Dessverre<br />
betyr splittelsen blant iranerne også at alt for<br />
mange av de med utdannelse forsvinner fra landet.<br />
Setter man det på spissen, kan man si at det eneste de<br />
alle har felles, er stoltheten over å tilhøre en gammel<br />
kulturnasjon som aldri har vært kolonisert.<br />
Jeg tror det er noe de må jobbe med der som er<br />
temmelig viktig – kanskje før neste valg?<br />
elisabeth Reehorst, skribent og irankjenner<br />
Send oss din mening! <strong>Ny</strong> tid tar imot innsendte essays på inntil 13.000 tegn, kronikker på 7000<br />
tegn og debattinnlegg på inntil 3000 tegn, inkludert mellomrom. bidrag sendes på epost til debatt@nytid.no.<br />
debattinnlegg bør være oss i hende innen kl. 15 mandager for å komme på trykk i samme ukes avis. <strong>Ny</strong> tid<br />
forbeholder seg retten til å forkorte innsendte tekster. Kaare M. Bilden fungerende kronikk- og debattredaktør
De som deltar: attaC norge, natur og Ungdom,<br />
african Youth, skeiv Ungdom, Changemaker,<br />
Én verden, Framtiden i våre hender, Bellona,<br />
Fellesrådet for afrika, naturvernforbundet<br />
Økonomi. Heller ikke før finanskrisen var den økonomiske verdensordenen<br />
rettferdig. 6.000 milliarder kroner forsvant årlig ut<br />
av utviklingsland til vestlige storselskaper og rike enkeltpersoner,<br />
via skatteparadisene. Nå betaler vanlige folk, og særlig de fattigste,<br />
regningen for finanskrisa i form av mer arbeidsledighet og mer<br />
fattigdom.<br />
Vi trenger internasjonalt samarbeid og internasjonale institusjoner<br />
både for å løse den nåværende økonomiske krisen, og for å<br />
skape en mer rettferdig og solidarisk økonomisk verdensorden. Med<br />
finanskrisen har G20 blitt forumet for internasjonalt samarbeid om<br />
global økonomi og finanskrisens løsninger. G20 er ikke et demokratisk<br />
organ. «Løsningene» som er blitt lansert fra G20-toppmøtene<br />
så langt, har bare gått ut på å få det gamle økonomiske systemet<br />
tilbake på skinnene igjen.<br />
I motsetning til G20, har FNs finanskrisekommisjon, ledet av<br />
den anerkjente økonomen Joseph Stiglitz, lansert en lang rekke<br />
forslag til reguleringer av finansmarkedene og demokratisk styring<br />
med den globale økonomien, som til sammen staker ut en<br />
ny kurs for en mer demokratisk og solidarisk økonomisk verdensorden.<br />
Denne uken avholdes et FN-toppmøte om finanskrisen i<br />
New York, der rapporten fra Stiglitz-kommisjonen skal diskuteres.<br />
Blant forslagene i rapporten er opprettelsen av to nye internasjonale<br />
institusjoner, for å løse den nåværende økonomiske krisen, og for<br />
på sikt å skape en mer rettferdig global økonomi.<br />
For det første foreslås et ekspertpanel for global økonomi, etter<br />
modell fra FNs klimapanel. Vi trenger uavhengige internasjonale<br />
analyser av den globale økonomien og av de globale konsekvensene<br />
av internasjonal og nasjonal økonomiske politikk, med ekstra fokus<br />
på de sosiale og økologiske konsekvensene. Dette ekspertpanelet<br />
skal sammensettes av relevante akademikere og forskere fra alle<br />
FN-toppmøtet<br />
har til nå blitt<br />
nedprioritert<br />
fra norsk side.<br />
verdens kontinenter, og representanter<br />
fra internasjonale sosiale bevegelser. Panelet<br />
skal overvåke, analysere og identifisere<br />
utviklinger i den globale økonomien<br />
som har betydning for mennesker verden<br />
over, og foreslå handlingsalternativer for<br />
Frivillige organisasjoner<br />
setter dagsorden Engasjertytring.<br />
Alternativet til G20<br />
Fns finanskrisekommisjon har konkrete alternativer til en mer demokratisk<br />
og solidarisk økonomisk verdensorden. norge vender kommisjonen ryggen.<br />
EmiliE EkEbErg<br />
lEdEr i AttAc NorgE<br />
debatt@nytid.no<br />
politiske beslutningstakere, blant annet i de internasjonale institusjonene.<br />
Stiglitz-kommisjonen foreslår også at det opprettes et økonomisk<br />
råd på landnivå innen FN, på samme nivå som FNs sikkerhetsråd<br />
og FNs generalforsamling. De store økonomiene, samt land fra alle<br />
kontinenter, skal være representert i rådet, med skiftende representasjon.<br />
Statslederne skal møtes årlig for å diskutere utfordringer i<br />
det globale økonomiske system, og for å samkjøre politikken som<br />
føres i de ulike internasjonale finansinstitusjonene, som IMF, Verdensbanken<br />
og WTO. Rådet skal få innspill fra ekspertpanelet for<br />
global økonomi, og det vil kunne utgjøre et demokratisk alternativ<br />
til G20 og G8.<br />
Forslagene fra Stiglitz-kommisjonen og FN-toppmøtet har til nå<br />
blitt nedprioritert fra norsk side. Norge sender statssekretær for utviklingssaker<br />
i UD til FN-konferansen, og reduserer dermed denne til å<br />
handle om bistand og utviklingspolitikk. Samtidig reiser statsminister<br />
Stoltenberg på forberedelsesmøter til G20, og lar dette være arenaen<br />
der de viktige beslutningene tas for fremtidens økonomiske system.<br />
Regjeringen må følge opp forslagene fra Stiglitz-kommisjonen, og<br />
sette disse på dagsorden. Det er i FN de reelle løsningene finnes, ikke<br />
i et udemokratisk organ som G20. ■<br />
MÅ BETALE PRISEN:<br />
Noen leker i et badekar<br />
fylt med regnvann<br />
forteller historien<br />
om en amerikanske<br />
familie som ikke<br />
lenger klarte å betale<br />
husleia si. Eieren av<br />
dette huset i Colorado<br />
beordret dermed at<br />
familien skulle kastes<br />
ut. Ettersom arbeidsledighetsraten<br />
stiger<br />
i USA, sliter stadig<br />
flere med å betale<br />
husleie og gjeld. Nå er<br />
det vanlige folk som<br />
betaler regningen for<br />
finanskrisa. FOTO: JOhn<br />
MOOre, AFP/SCAnPIX<br />
NY TID 26. jUni 2009 43
Kronikk.<br />
Mel mellom<br />
himmel og jord<br />
Takket være kongehuset og andre feige opinionsledere er<br />
åtte av ti nordmenn fremdeles medlemmer av statskirken.<br />
Religion. Det offentlige ordskiftet i Norge om tro og overtro er ullent.<br />
Hele 82 prosent av befolkningen er medlemmer av statskirken,<br />
samtidig som statsreligionens kjerneinnhold aldri blir diskutert i<br />
rikskanalenes tv-debatter eller på de største avisenes debattsider.<br />
Når riksavisene trykker religiøst debattstoff, ser vi aldri konstruktive<br />
initiativ til religiøs debatt, men søndagspreken kamuflert som<br />
avisinnlegg: «Å følge Jesus i en mytologisk forstått kristendom er å<br />
søke opplysning på alle tenkelige måter», hevder Petter Amundsen,<br />
organist fra Holmenkollen, i Aftenposten 8. juni i år.<br />
Nei, å følge Jesus betyr ikke å søke opplysning, men tvert imot å<br />
dyrke det ultimate selvbedrag, nemlig myten om det evige liv.<br />
Hvis du ikke er opptatt av hva som skjer med deg etter døden,<br />
hvorfor gir du gladelig dine skattepenger til prester hvis viktigste<br />
jobb er å preke om syndenes forlatelse og det evige liv?<br />
Dogmatisk slummer Et typisk trekk ved nordmenn i dag er altså folks<br />
manglende vilje til å formulere hva man legger i religiøse nøkkelbegreper<br />
som sjel, gud og mirakel.<br />
Vinterens og vårens debatter om hijab, Snåsamannen og Nina<br />
Karin Monsen beviser at det norske folk befinner seg i en dyp<br />
dogmatisk slummer hva angår egen religiøsitet.<br />
For å ta den siste debatten først: Både eliten og folk flest ropte<br />
«korsfest, korfest» da homohateren Nina Karin Monsen ble tildelt<br />
Fritt Ords pris. Men at Monsens syn på seksualitet og moral<br />
deles av en rekke statsansatte biskoper og teologer,<br />
vil ikke føre til at noen vurderer sitt medlemskap i<br />
statskirken.<br />
Den samme aversjonen mot religiøs selvransakelse<br />
så vi i debattene om hijab og Snåsa-healeren: Begge<br />
debattene ble avsporet fra sitt egentlige innhold, nemlig<br />
religionens og overtroens rolle i et sekulært samfunn,<br />
til å handle om forbrukerrettigheter.<br />
Et hovedargument for hijab var at kvinner må få<br />
44 NY TID 26. JUNI 2009<br />
Fredrik drevon<br />
Litteraturviter<br />
debatt@nytid.no<br />
Vi er heldige<br />
som bor i<br />
Norge, med en<br />
velferdsstat<br />
som garanterer<br />
oss evig liv.<br />
lov til å velge å gå med hijab, og at angrep på hijaben er et angrep<br />
på kvinnens rett til å velge.<br />
På tilsvarende måte ble Snåsamannens posisjon som gratis, enmanns<br />
helsevesen legitimert med henvisning til at folk frivillig<br />
oppsøker ham når det statlige helsevesenet svikter. Derfor er det<br />
innlysende at han ikke er en bygdetulling som leker Jesus, men en<br />
ærlig healer som faktisk kan helbrede syke.<br />
Miraklenes tid var ikke forbi Da helse- og omsorgsminister Bjarne<br />
Håkon Hanssen sto frem på tv og hevdet at hans sønn hadde blitt<br />
telefonhelbredet av Snåsamannen, var det en mistillitserklæring<br />
mot det offentlige helsevesenet. Direktøren for det hele tror ikke<br />
på sitt eget system.<br />
Hanssens religiøsitet, at han tror Snåsamannen har noen av de<br />
samme evnene som den bibelske Jesus, er ikke et brudd med statskirkekristendom,<br />
men en tidstypisk botoxinjeksjon i denne religionens<br />
rynker.<br />
At en statsråd er sannhetsvitne for mirakler bidrar til å gjøre<br />
hvermansen mer mottagelig for presters preken om at alle som tror<br />
på Jesus «ikke skal gå fortapt, men ha evig liv». Et drøyt løfte sett<br />
i lys av hva vi vet om celledød. All solid kunnskap tyder på at et<br />
menneske består av forgjengelig materiale, så hvorfor skal det være<br />
statens oppgave å få oss til å tro på evig liv?<br />
Olav Skjevesland, biskop i Agder og Telemark, har en blogg på<br />
kirken.no. I sin siste post slutter han seg til Francis Fukuyamas<br />
påstand om at islamistisk radikalisme i Vesten i stor grad er selvforskyldt,<br />
«fordi våre nasjonale fortellinger er selvgode og ikkeinkluderende».<br />
Biskopen konkluderer med at «vi trenger en åpen<br />
nasjonal fortelling som anerkjenner alle borgere som frie og full-<br />
gyldige medlemmer».<br />
Hvis målet er å inkludere alle, uansett livssyn, vil<br />
jeg spørre biskop Skjevesland om Jesus fra Nasaret<br />
bør være bærebjelken i vår nasjonale fortelling?<br />
Statlig forkynnelse I romanen Mesteren og Margarita<br />
foreslår Mikhail Bulgakov at kristendommen er en<br />
misforståelse bygget på oppspinn: Evangelistene var<br />
datidens sensasjonsjournalister som fotfulgte en re-
ell og overdrev alt han gjorde.<br />
Bulgakov levde under Stalin, en tid da fengsling og henrettelser<br />
var vanlige former for sensur av maktkritikk. Russiske fritenkere<br />
er fortsatt underkastet denne typen sensur. Norske forfattere kan i<br />
dag skrive hva de vil, men kritikk av Kirkens lære er så fraværende<br />
i den norske offentlighet at man nesten skulle tro at statskirkens<br />
far, Olav den Hellige, fortsatt halshugger hedninger.<br />
Etter striden om Muhammed-karikaturene var moralen at det<br />
er lov å krenke religioner, men ikke personer. Men i praksis betyr<br />
dette at man ikke skal krenke religioner heller, for da blir noen så<br />
sinte at de brenner en norsk ambassade, eller slutter å kjøpe vår<br />
ammunisjon og laks.<br />
I 2008 fikk Kong Harald lobbet igjennom en lov som pålegger<br />
kongen å bekjenne seg til den kristne tro, altså fremstå som statskirkens<br />
bærebjelke nummer én.<br />
Her kommer kongens reelle makt inn i bildet. Ettersom et flertall<br />
av det norske folk støtter monarkiet, er de kongeliges religionsutøvelse<br />
av stor betydning for hvordan nordmenn forholder seg til tro.<br />
Når kongen støtter statlig forkynnelse av kristendom med hele sin<br />
uniformerte gallapondus, tramper han ned alle spirende håp om et<br />
skille mellom kirke og stat.<br />
Noen hundre meter unna Slottet driver Kongens førstefødte frilanskommunikasjon<br />
med engler. Prinsesse Märtha inkarnerer de<br />
verste sidene ved den kommersielle nyåndeligheten: Vaghet, kunnskapsforakt<br />
og helgardering. Man plukker litt fra alle ismene, setter<br />
intuisjon over empirisk kunnskap og nøytraliserer alle innvendinger<br />
med at det finnes mer mellom himmel og jord.<br />
STATSKIRKE: «Hvorfor<br />
må vi 18 prosent av<br />
befolkningen som ikke<br />
tilhører statskirken, betale<br />
prestelønninger med<br />
våre skattepenger?» spør<br />
Fredrik Drevon. Foto: Håkon<br />
Mosvold larsen, sCanPIX<br />
Dessverre har presteskapets kritikk av engleskolen begrenset seg<br />
til servil sutring i sakristiet. Årsaken er at de selv har drevet engleskole<br />
i uminnelige tider og derfor ikke kan sette seg til doms over<br />
Märthas geskjeft. Da ville de saget av korset de henger på.<br />
Evig liv I en tid med trosfrihet er det underlig at lutherske prester<br />
skal beholde sitt kvasimonopol på religiøs forkynnelse. Hvem som<br />
helst kan i dag utstede sertifikat for healing, profetvirksomhet, gud-<br />
og englekontakt. Hvorfor må vi 18 prosent av befolkningen som<br />
ikke tilhører statskirken, betale prestelønninger med våre skattepenger?<br />
I fjor deltok jeg på et nachspiel i en kirke der en bekjent av meg er<br />
organist. Etter at organisten hadde spilt The Girl from Ipanema, gikk<br />
jeg opp på prekestolen og leste fra Bibelen. Jeg kjente hvor mektig<br />
stemmen min ble der jeg sto og skuet utover flokken. Da skjønte<br />
jeg hvorfor prester tviholder på sine privilegier.<br />
Mange vil innvende at prester minner oss på tilgivelse og andre<br />
viktige ting. Men vi trenger ikke prester for å lære å tilgi. Det kan<br />
vi kan lære av å se på lekende barn. Barn tilgir lett.<br />
I filmen Giganten deler Erik Bye noen av sine tanker om dette<br />
livet og det hinsidige: «Pilot, pianist og poet. Det er det jeg vil gjøre<br />
i det neste livet som statskirken har lovet meg». Ja, vi er heldige som<br />
bor i Norge, med en velferdsstat som garanterer oss evig liv.<br />
I årets valgkamp vil politikerne skremme oss med at vi kan miste<br />
både jobb og helse dersom vi stemmer på feil parti. Men ingen<br />
politikere vil true med å ta fra oss evig liv. Da vil de ikke få noen<br />
stemmer. ■<br />
NY TID 26. JUNI 2009 45
Ungestemmer.<br />
DE politiSKE UngDomSoRgAniSASjonEnE<br />
KommER til oRDE UtEn å bli AVbRUtt<br />
Legg ned<br />
Utlendingsnemnda<br />
Asyl. Mange politikere mener at man må evaluere Utlendingsnemnda<br />
(UNE) fordi de har en tynnslitt tillit. Jeg mener vi har<br />
opplevd nok grelle eksempler til å si at det ikke er noen tillit igjen<br />
hos UNE, og at UNE må legges ned med en gang.<br />
Historien til søskenparet Abbas og Fozia Butt er et veldig godt<br />
eksempel på hvorfor vi nå må legge ned UNE og erstatte dette<br />
med en domstol som kan håndtere asylsaker. Fozia og Abbas Butt<br />
er i dag henholdsvis 24 og 23 år gamle. De kom til Norge som<br />
4- og 3-åringer sammen med deres nå avdøde mor og har bodd<br />
her siden den gang, med unntak av et opphold på tre år tidlig på<br />
90-tallet. På bakgrunn av dette oppholdet ble bosettingstillatelsen<br />
deres tilbakekalt, og moren ble i 2005 utvist, etter å ha levd i skjul<br />
i noen år. I 2007 døde hun.<br />
Abbas og Fozia Butt sitter i dag i kirkeasyl etter å ha tapt ovenfor<br />
staten. De ønsker å bli i Norge. Staten mener de ikke hører hjemme<br />
her. 17 år i Norge er ikke god nok tilknytning til Norge. Det får meg<br />
til å tenke på alle de unge menneskene som har tilbrakt omtrent<br />
hele sitt liv i Norge, men nå er blitt redde for at 17 år som nordmann<br />
ikke er nok for å anse seg selv som norsk på tross av at det<br />
er her man har gjennomført sin skolegang, det er dette landet man<br />
kjenner, og det er her man har planlagt sin framtid.<br />
I dag sitter det flere tusen personer rundt forbi i Norge som ikke<br />
har papirer, og det er mange som er usikre på hva deres framtid vil<br />
innebære. Det må være det minste man kan forvente at mennesker<br />
kan få prøvd sin sak for en reell domstol, og ikke være overlatt til<br />
tilfeldige byråkrater sitt skjønn på vegne av politikerne. Det er ikke<br />
rettssikkerhet.<br />
Sverige hadde lenge en utlendingsnemnd som den vi har i Norge,<br />
og opplevde lignende problemer. De tok konsekvensene av det, la<br />
ned nemnda og opprettet en spesialdomstol. Der var alle partier fra<br />
ytterste venstre til ytterste høyre enig i dette. Jeg finner ikke et godt<br />
argument for å fortsette med dagens løsning her i Norge. Det er nå<br />
på tide at norske politikere følger våre naboer.<br />
46 NY TID 26. jUni 2009<br />
Anne SolSvik<br />
leder i Unge venStre<br />
debatt@nytid.no<br />
De som deltar: Unge Venstre, Fremskrittspartiets<br />
Ungdom, Sosialistisk Ungdom, Europeisk Ungdom,<br />
Ungdom mot EU, Rød Ungdom, Unge Høyre, KrFU,<br />
Senterungdommen og AUF.<br />
Det er på tide å erstatte Utlendingsnemnda med en spesialdomstol for asylsaker.<br />
modellen bør være den svenske migrationsdomstolen.<br />
I dag legger systemet til rette for at barn kan arve deres foreldres<br />
synder, selv etter at deres foreldre er gått bort. Foreldre som kun<br />
har hatt de største drømmer for sine barn, ender opp med å overlate<br />
dem deres verste skjebne i møte med dette systemet. Norske<br />
politikere kan ikke akseptere at flere barn og unge skal oppleve den<br />
samme behandlingen som Abbas og Fozia Butt har fått.<br />
Vi har opplevd hvordan afghanske flyktninger har blitt behandlet,<br />
MUF-erne som aldri får en avklaring og eksempler hvor lokalsamfunnet<br />
har slått ring rundt barn og unge som staten ønsker<br />
å sende tilbake til opprinnelseslandet. Vi husker saken til Ashok<br />
Jegatiswaran, hvor klassekamerater, nærmiljø og ordfører tviholdt<br />
på at han skulle få fortsette å være i Norge, og saken om Abbas og<br />
Fozia Butt hvor lokalsamfunnet på Holmlia i dag står på for å få<br />
beholde sine venner.<br />
I dag er det Unge Venstre, Venstre, Rødt og SV som er mest<br />
kritisk til UNE og ønsker å se til Sverige. Hvem andre blir med for<br />
å se til Sverige i sammen med oss? ■<br />
I KIRKEASYL: «Norske politikere kan ikke akseptere at flere barn og unge skal<br />
oppleve den samme behandlingen som Abbas og Fozia Butt har fått», skriver<br />
Anne Solsvik. i januar 2008 gikk dette fakkeltoget gjennom oslo sentrum til<br />
støtte for søskenparet som skulle utvises fra norge etter 16 år i landet. Foto:<br />
Knut Falch, ScanPIX
FERIELEKTYRE<br />
Pocket Pocket og og lommelydbøker lommelydbøker fra fra Cappelen Cappelen Damm Damm<br />
Oversetter: Anne Arneberg<br />
Bookerpris<br />
vinner<br />
Oversetter: Johan Grip<br />
Oversetter: Inge Ulrik Gundersen<br />
Innleser: Bjørn Sundquist<br />
Innleser: Helge Winther-Larsen<br />
Oversetter: Elisabeth Weierholt<br />
www.cappelendamm.no<br />
Oversetter: Bodil Engen<br />
Oversetter: Silje B.Løken<br />
Innleser: Nicolai Cleve Broch<br />
Oversetter: Ika Kaminka<br />
Innleser: Henriette Steenstrup<br />
Oversetter: Bård Kranstad<br />
Oversetter: Pernille Rygg<br />
Innleser: Svein Tindberg<br />
Innleser: Helge Winther-Larsen<br />
Oversetter: Gry Wastvedt<br />
Evig<br />
sommerfavoritt<br />
Kåret til<br />
Norges beste<br />
bok gjennom<br />
tidene i<br />
2007!<br />
Oversetter: Stian Omland<br />
Oversetter: Astrid Eggesvik<br />
Oversetter: Sissel Busk<br />
God litteratur i øret<br />
– lydbøker på MP3-CD<br />
Lommelydbøker er<br />
perfekt på reise, på<br />
stranda og på hytta!<br />
Bookerpris<br />
vinner
Klassikeren.<br />
Utvalgte klassIkere fra deN gaNg bladet het orIeNterINg.<br />
OrIeNTerINg, Nr. 8, 23. februar 1963<br />
Straff. En av mine venner sitter inne for tiden. En ung mann på atten<br />
somre. Det er ikke småtteri akkurat han har rotet seg borti. Og han<br />
blir sittende lenge.<br />
Vi andre bare undres. Hva i verden er det som plutselig får tilsynelatende<br />
bra og evnerike unge menn til å slippe tak i realitetene og<br />
begi seg ut på slikt? Eller kanskje det ikke er så plutselig. Kanskje det<br />
er noe som har foregått lenge – som ligger langt tilbake, men som vi<br />
har oversett. Ja, vi kan undres. Men vi skal aldri få svar.<br />
Gode venner var vi før, så vidt jeg vet – og bedre er vi blitt etter<br />
dette. Det er så mange slags små håndsrekninger som trenges i slike<br />
situasjoner, Som koster så lite for oss utenfor, men som kanskje betyr<br />
mye for ham på celle.<br />
Det er en håndsrekning – kanskje den eneste son virkelig betyr<br />
noe, som man ikke får gi. Det er kontakt – levende og nær kontakt.<br />
For den kontakten man kan få – den er sånn:<br />
Enten skriver man til hverandre brev som leses og kontrolleres<br />
av andre. Eller man går på besøk, og da ser det slik ut: Man møter<br />
opp i et uendelig trist venterom, får et nummer, og venter sammen<br />
med andre ulykkelige pårørende til man får tur. Så kommer man inn<br />
i et annet, nesten like trist rom – men ikke alene med fangen. Nei,<br />
han står bak et gitter og ved siden sitter en politimann – og så kan<br />
«kontakten» foregå i fem minutter.<br />
Er man av de heldige, såkalte bra i samfunnet, kan man få en halvtime<br />
eller slikt til disposisjon. Men stadig under oppsikt.<br />
Vel, fangene har sosialarbeider og prest de kan snakke med. Det<br />
er bare det at sosialarbeideren er fullt opptatt med å sensurere ut- og<br />
inngående post og har minimal tid til hver fange. Presten har kanskje<br />
48 NY TID 26. JUNI 2009<br />
DENNE UKA: Mosse Jørgensen<br />
(f. 1921) er pedagog og en<br />
frontfigur ved oppstarten av<br />
Forsøksgymnaset i 1967.<br />
ILLUSTrASJON: MANUeLe FIOr<br />
Den ene fornødne<br />
Avisa Orientering kom ut første gang<br />
i 1953. I 1975 endret den navn til <strong>Ny</strong> <strong>Tid</strong>.<br />
KONTaKT: Unge<br />
som sitter inne, er<br />
avskåret fra denne<br />
enkleste av alle<br />
former for terapi<br />
– nærkontakt. FOTO:<br />
SArA JOhANNeSSeN,<br />
SCANPIX<br />
mere tid. Men ett menneske jan ikke ha mulighet for dypere kontakt<br />
med så stort og så forskjellig klientell som i et større fengsel.<br />
Om det nå for eksempel var nettopp meg min venn trengte å<br />
snakke med? Som han kanskje syntes han kunne betro noe vesentlig<br />
om grunnen til det som skjedde – noe som kunne forklare det og<br />
hjelpe oss i å hindre gjentagelse.<br />
Eller tenk om nettopp kontaktmangel var hans problem – og<br />
at fengselsoppholdet hadde fått ham til å føle det. For det må jo<br />
være hensikten at fangene skal tenke over sine problemer mens de<br />
sitter inne. Men det vanskeligste av alt er visst å trenge gjennom<br />
kontaktløshetens glassvegg. Det kan man ikke med hvem som helst.<br />
Det skal vel ofte lang utvikling og oppbygging av tillit til for at det<br />
skal skje.<br />
Men sett nå at denne min venn altså trengte nettopp meg for å nå<br />
fram til medmenneskelig kontakt. Og sett at dette nettopp var hans<br />
problem – og at løsningen av det – eller en begynnelse av en løsning<br />
– er det som kan gi ham sansen for realitetene tilbake og hindre en<br />
fortsettelse av en forbryterbane. Sett at dette var den enkle løsning<br />
på noe som ellers kunne bli et stort problem?<br />
Ja – var det slik, så har i alle fall fengselsreglementet stanset en<br />
sånn mulighet. Vi vanlige folk har vanskelig nok for å få dypere<br />
kontakt med et medmenneske når andre er til stede – og hva så med<br />
den som kanskje har sin største vanskelighet nettopp her.<br />
I det hele tatt – er ikke nær menneskekontakt noe vi alle behøver<br />
for å utvikle trygghet og realitetssans. Og så er det slik at de unge<br />
som sitter inne, og som i alle fall trenger dette mer enn andre, er<br />
avskåret fra denne enkleste av alle former for terapi.<br />
Kan noen forklare meg om dette lønner seg på noen måte? Er<br />
det virkelig nødvendig at det skal være så kronglete? ■
Bøker. Film. Medier.<br />
Tendenser.<br />
Ideer som setter dagsorden.<br />
52<br />
<strong>Tid</strong> for en<br />
ny venstrepopulisme?
Boktendenser.<br />
nyeord<br />
attica Locke:<br />
Black Water rising<br />
Gjør klar for en<br />
spenningsroman<br />
fra det dype sør i<br />
USA anno 1981,<br />
med rasekonflikter,<br />
streik blant<br />
Houstons havnearbeidere og<br />
gammel kjærlighet som bakgrunn.<br />
Hovedpersonen, Jay Porter, driver<br />
et lite advokatfirma, og historien<br />
åpner med at han redder en hvit<br />
dame som holder på å drukne.<br />
Siden gjør han alt for å unngå å<br />
blande seg inn i historien hennes,<br />
vel vitende om at loven ikke alltid<br />
står på hans side. HArPer CollinS<br />
Vibeke Olsson:<br />
Sågverksungen<br />
også svenske<br />
olsson skriver<br />
med en streik som<br />
bakteppe. i hennes<br />
tilfelle dreier det<br />
seg om sagbrukstreiken<br />
i Svartvik, den første<br />
organiserte streiken i Sverige. Vi<br />
følger hendelsene gjennom øynene<br />
til den elleve år gamle jenta<br />
Bricken, som selv arbeider med sin<br />
far på sagbruket. Det går dårlig:<br />
Med hjelp av soldater, kanonbåter<br />
og trusler om å få sparken, drives<br />
de streikende tilbake til arbeidet<br />
uten et rødt øre mer i lønn. Men<br />
streikegnisten er tent blant svenske<br />
arbeidere. liBriS<br />
5 PÅ TOPP OM<br />
SakPrOSa, USa<br />
1. Liberty and Tyranny av Mark R. Levin<br />
2. Horse Soldiers av Doug Stanton<br />
3. Outliers av Malcolm Gladwell<br />
4. Renegade av Richard Wolffe<br />
5. Prairie Tale av Melissa Gilbert<br />
Kilde: The New York Times<br />
50 NY TID 26. JUNI 2009<br />
NOTERT OG KOMMENTERT AV ThomAs berg<br />
Sekularisme og ateisme<br />
Sindre Bangstad har skrevet om den globale sekularismen, mens Bertrand<br />
Russells klassiker Hvorfor jeg ikke er kristen kommer i pocket.<br />
–<br />
<strong>Tid</strong>ligere har vi sett<br />
mest på europeiske<br />
former for sekularisme.<br />
Jeg syntes det var på<br />
tide med en mer global tilnærming<br />
til fenomenet.<br />
Det sier sosialantropologen<br />
Sindre Bangstad, førsteamanuensis<br />
ved Høgskolen i Oslo.<br />
<strong>Ny</strong>lig ga han ut boka Sekularismens<br />
ansikter. For ham<br />
begynte det da han studerte<br />
muslimsk kultur i Sør-Afrika.<br />
Siden har han studert<br />
India for å se hvordan verdens<br />
kanskje aller mest flerreligiøse<br />
land benytter seg av begrepet.<br />
aktuelle bøker<br />
Sindre Bangstad<br />
Sekularismens<br />
ansikter<br />
Universitetsforlaget<br />
288 sider<br />
Beskytter religion<br />
– Meningen med boka er ikke<br />
å gi en klar og entydig fasit på<br />
hva sekularisme er eller bør<br />
være. Likevel tror jeg den fyller<br />
et rom i norsk og europeisk<br />
offentlighet med tanke på at<br />
den får ryddet opp i en del<br />
misforståelser rundt begrepet.<br />
Mange tror for eksempel at<br />
sekularisme er det samme som<br />
irreligiøsitet, men det er det<br />
ikke, sier Bangstad.<br />
– Det er fundamentalister i<br />
hver sin ende av den religiøse<br />
skalaen som forfekter et slikt<br />
synspunkt. Min grunnleggen-<br />
Bertrand russell<br />
Hvorfor jeg ikke<br />
er kristen<br />
Humanist<br />
256 sider<br />
sekulær,<br />
meN meD rom<br />
for relIgIoN:<br />
Sekularisme er<br />
ikke det samme<br />
som irreligiøsitet,<br />
påpeker forfatter<br />
Sindre Bangstad.<br />
Foto: SCAnPiX<br />
de forståelse av sekularisme<br />
er at det dreier seg om en<br />
politisk doktrine som skiller<br />
mellom religion og stat, og<br />
henviser religionsutfoldelsen<br />
til privatsfæren.<br />
Dermed mener Bangstad at<br />
sekularismen er et bolverk for<br />
religionsfrihet.<br />
– Det er gode grunner til å<br />
argumentere for at sekulære<br />
statsdannelser tilbyr et større<br />
rom for fri religionsutøvelse i<br />
flerkulturelle samfunn.<br />
Et av Bangstads hovedærender<br />
er å vise at sekularismen<br />
tar farge av det samfunnet der<br />
den opptrer – derfor flertallsformen<br />
i tittelen.<br />
– Selv om India er en<br />
sekulær stat, støtter den<br />
likevel aktivt opp om religiøs<br />
utfoldelse. Blant annet gir den<br />
økonomisk støtte til muslimer<br />
som vil reise til Mekka.<br />
– Du har et eget kapittel om<br />
islam. Hvordan forholder muslimer<br />
seg til sekularisme?
– Det er viktig å se deres<br />
historiske, politiske og kulturelle<br />
forhold til dette. Deres<br />
erfaringer med sekularisme<br />
stammer fra kolonialismen<br />
og autoritære regimer. En<br />
elite uten særlig forankring<br />
i en religiøs befolkning har<br />
stått bak gjennomføringen av<br />
sekularismen, og dermed har<br />
begrepet for dem kommet til<br />
å bli nærmest synonymt med<br />
irreligiøsitet, sier Bangstad.<br />
Et større rom<br />
omas Hylland Eriksen, professor<br />
i sosialantropologi ved<br />
Universitetet i Oslo, mener det<br />
var en slik forståelse av sekularismen<br />
som lå bak Mohammad<br />
Usman Ranas prisbelønte<br />
kronikk «Den sekulære ekstremismen»<br />
i Aftenposten.<br />
– For ham handlet sekularisme<br />
om å bekjempe religion.<br />
Her er det mange som<br />
bommer, så jeg forstår at han<br />
misforstår, sier Eriksen.<br />
Han mener Bangstads bok<br />
er et kjærkomment bidrag til<br />
den norske debatten.<br />
– Mot slutten har han noen<br />
synspunkter på hvordan vi kan<br />
utvide det sekulære rommet<br />
og gjøre det mer inkluderende.<br />
Det var nok Ranas prosjekt<br />
også, selv om han valgte en<br />
mer konfl iktorientert vinkling.<br />
Men poenget må være å skape<br />
et rom der fl ere kan delta i<br />
samtalen, for det er siviliserende.<br />
Eriksen mener det vil<br />
imøtekomme et ønske fra de<br />
innvandrerkritiske som snakker<br />
om manglende integrering.<br />
– Vi må ha et rom som er<br />
så stort at disse faktisk kan<br />
snakke med innvandrere, og da<br />
er jeg spent på hvor interesserte<br />
de faktisk er i å gjøre<br />
det. Jeg har fulgt med på den<br />
siste skandalen rundt Human<br />
Rights Service (HRS er<br />
anmeldt for bruk av ulovlige<br />
og uetiske arbeidsmetoder,<br />
som spaning og overvåkning<br />
av unge jenter, red.anm.), en<br />
organisasjon som hevder å<br />
være for minoriteters rettigheter,<br />
men som likevel kun har<br />
lenker til steder der det står å<br />
lese om ting som går galt. De<br />
har heller ikke samarbeidet<br />
med en eneste innvandrerorganisasjon.<br />
Så hvor er deres<br />
ønske om å snakke sammen,<br />
spør Eriksen.<br />
Galtung om Russell<br />
Den britiske fi losofen Bertrand<br />
Russell (1872–1970)<br />
holdt sitt berømte foredrag<br />
«Hvorfor jeg ikke er kristen»<br />
(Why I Am Not a Christian)<br />
i National Secular Society i<br />
1927. Det ble i 1957 buntet<br />
sammen med andre essays og<br />
gitt ut under tittelen Hvorfor<br />
jeg ikke er kristen – og andre essays<br />
om religion og livssyn, og det er<br />
denne som nå kommer i norsk<br />
billigutgave.<br />
Johan Galtung har skrevet<br />
forordet, og han nøler ikke<br />
med å beskrive Russell som<br />
«en av de virkelig store». Han<br />
plasserer Russell i arven fra<br />
opplysningstiden, med «moderniteten<br />
og sekularisering,<br />
[…] aristokratiets og kirkens<br />
nedgang, borgerskapets oppgang,<br />
menneskerettighetene,<br />
demokratiet, og fritenkningen<br />
[…]» som stikkord.<br />
Russell går systematisk til<br />
verks ved å først sette opp en<br />
minimumsdefi nisjon av en<br />
kristen: En som tror på Gud<br />
og udødeligheten, og at Jesus<br />
var den beste og klokeste blant<br />
mennesker.<br />
Han tar deretter for seg argumentet<br />
om den første årsak:<br />
At bakerst i årsakskjeden som<br />
har frambrakt verden, fi nner<br />
vi Gud. Men han avfeier det<br />
ved å hevde: «Hvis allting må<br />
ha en årsak, da må også Gud<br />
ha en årsak.» Deretter avfeier<br />
han at naturlovene kan gi bevis<br />
for Gud, at tilværelsen har en<br />
hensiktsmessighet, og at det<br />
kan argumenteres moralsk for<br />
Gud. Til slutt kommer han<br />
med en oppfordring om å stå<br />
på egne ben og se åpent og<br />
uredd på verden. ■<br />
Undertitlenes forbannelse<br />
Er det ere enn undertegnede som har lagt merke til at hver eneste nye sakprosabok<br />
på markedet er nødt til å ha en undertittel? For å ta noen tilfeldige<br />
eksempler: Har vi henne nå? Kvinnelige forfatterskap og mediene av Unn Conradi<br />
Andersen; Språk og historie. En oppdagelsesreise av Tore Janson; Fisk. En kokebok<br />
for alle som trives på kjøkkenet av Anders Walberg, og ikke minst Fools Gold:<br />
How the Bold Dream of a Small Tribe at J. P. Morgan Was Corrupted by Wall Street<br />
Greed and Unleashed a Catastrophe av Gillian Tett.<br />
Hvorfor er det ingen som greier å nne en n tittel som i seg selv sier hva<br />
boka handler om? Robert McCrum, tidligere redaktør i forlaget Faber, setter<br />
heldigvis skapet på plass i The Guardian: «Min erfaring er at undertitler ikke<br />
utgjør noen som helst forskjell, selv om forfattere og redaktører ofte forventer<br />
mye blest rundt disse litterære kenbladene.»<br />
Ukas bok<br />
Ali M. Ansari: Iran Under Ahmadinejad.<br />
The Politics of Confrontation (2008), 104 sider<br />
Hva: Ali Ansari er en av verdens ledende autoriteter på Iran og<br />
landets historie, og har skrevet ere bøker om temaet. I denne<br />
korte boka analyserer han president Ahmadinejads vei til<br />
makten og hans styre. Ansari argumenterer for at Ahmadine-<br />
INGEN MINI-<br />
MALISME:<br />
Undertitler er den<br />
store trenden i<br />
sakprosasjangeren.<br />
FOTO: SCANPIX<br />
jad ikke nødvendigvis representerer verdiene fra revolusjonen i 1979, men er like<br />
mye et resultat av de sosiale og politiske endringene Iran har gjennomgått etter at<br />
krigen mot Irak tok slutt i 1988.<br />
Hvorfor: Ahmadinejad ble nylig gjenvalgt som president i Iran. Dette har fått store<br />
deler av landets befolkning til å protestere høylytt og demonsterere i gatene.<br />
NY TID 26. JUNI 2009 51
Bokkritikk.<br />
Den røde populismen<br />
«Populisme» var blant venstresidas honnørord inntil Anders Lange skitnet<br />
det til. Er det mulig å skape en ny venstrepopulisme?<br />
Boka. Venstrepopulisme – utfordringer for en rødgrønn<br />
politikk er en rykende fersk debattbok,<br />
med både referanser til ny faglitteratur og<br />
avisinnlegg, og hva det måtte innebære av<br />
en god del skrivefeil og manglende redigering.<br />
La gå, det er tydelig at forfatterne har<br />
jobbet raskt for å få boka ut i god tid før<br />
valget – et valg som ser ut til å bli ulidelig<br />
spennende for alle som håper på fortsatt<br />
rødgrønt styre i Norge. Boka er et resultat<br />
av forfatternes prisverdige ønske om å gjenopplive<br />
de ideer og strategier flere av dem<br />
presenterte for snart 40 år siden.<br />
I 1972 kom boka Norsk populisme – og det<br />
var ikke et valgmanifest fra Anders Lange,<br />
mannen som stiftet dagens Fremskrittspartiet.<br />
Det var derimot en samling politiske<br />
tanker nedtegnet av en gruppe studenter ved<br />
Universitetet i Bergen: Populistiske Arbeidsgrupper<br />
(PAG). Og i likhet med den gang,<br />
tar hovedresonnementene utgangspunkt i<br />
begrepene desentralisering, lokaldemokrati,<br />
reell folkelig innflytelse (grasrotdemokrati)<br />
og motekspertise. Alt sammen forstått som<br />
en form for (venstre)populisme.<br />
Populisme og folk flest<br />
Populismebegrepet er imidlertid, slik mange<br />
av forfatterne korrekt påpeker, blitt et politisk<br />
skjellsord. Men denne gruppen gir seg<br />
Anmeldt<br />
52 NY TID 26. JUNI 2009<br />
Nils Aarsæther, Audgunn<br />
Oltedal og Knut Heen (red.)<br />
Venstrepopulisme –<br />
utfordringer for en<br />
rød-grønn politikk<br />
Kolofon forlag<br />
(2009)<br />
ikke, og Venstrepopulisme – utfordringer for en<br />
rød-grønn politikk er nok et forsøk på renvaske<br />
begrepet og fylle det med nytt (eller mer<br />
korrekt: det opprinnelige) innhold. Helt siden<br />
Anders Lange omgjorde EF-motstandernes<br />
slagord «sjølråderett for Norge» til<br />
sitt eget «sjølråderett for lommeboka», har<br />
populismebegrepet vært knyttet til ham og<br />
Fremskrittspartiets høyrepopulisme, snarere<br />
enn til SFer og sosiolog Ottar Brox’ bruk<br />
av ordet. Og det til tross for at det var Brox<br />
som brakte det inn i det norske vokabularet<br />
i boka Hva skjer i Nord-Norge? (1966).<br />
Populisme var her et honnørord – det var<br />
ment å beskrive det motsatte av teknokrati.<br />
Når Ottar Brox (s. 67) nå argumenterer for<br />
at PAGs politiske verdensanskuelse ikke<br />
ville blitt kalt populistisk, dersom de ikke<br />
hadde gjort det selv, er det definitivt en<br />
sannhet med modifikasjoner. Brox’ motvilje<br />
kan vanskelig forstås som noe annet enn et<br />
politisk ubehag ved havne i samme kategori<br />
som Hagen, Le Pen, Kjærsgaard og andre<br />
politikere som han misliker. Det er i og for<br />
seg greit, mitt poeng er bare at gruppens<br />
todeling av politikken – elitene mot folk<br />
flest – er nøyaktig den samme strategi som<br />
Frp benytter og mobiliserer på i dag. Som<br />
de tre redaktørene for Venstrepopulisme – utfordringer<br />
for en rød-grønn politikk slår fast innledningsvis:<br />
«Populisme-ordet signaliserer<br />
også ei kritisk haldning til elitar og til styring<br />
ovanfrå-og-ned». Elitene er imidlertid<br />
noen andre – ikke sosialistene, akademikere<br />
og kultureliten, slik den er hos Frp. Her er<br />
det storkapitalister, sentralstyrt byråkrati og<br />
ja-til-EU-politikere som gjelder.<br />
Boka er fylt med mange resonnementer<br />
knyttet til den såkalte «hverdagen». Forfatternes<br />
ambisjon er således «å formulere<br />
en politikk i nær tilknytning til kvardagen<br />
til den enkelte kvinne og<br />
mann». (Dette høres unektelig<br />
ut som Siv Jensen, når<br />
hun snakker om å gjøre<br />
hverdagen enklere for folk<br />
flest. Jeg antar at de imidlertid<br />
er svært uenig i hva<br />
den hverdagen består av.)<br />
Folkelig deltakelse<br />
Kapitlene er ujevne i både<br />
form og språk. Der noen av kapitlene er rene<br />
debattinnlegg, er andre nærmest å regne som<br />
politisk-vitenskapelige småartikler. Men hvis<br />
forfatterne ønsker å bidra til vanne det de beskriver<br />
som en «idétørke» i rødgrønne kretser,<br />
er det litt rart at det ikke er flere konkrete<br />
eksempler. Nesten alle artiklene ender med<br />
at en rødgrønn politikk er egnet for å møte<br />
miljøutfordringene, men det er til tider vanskelig<br />
å se koblingen: Nøyaktig hvordan skal<br />
miljøutfordringer (eller global fattigdom for<br />
den saks skyld) løses? Bortsett fra mer folkelig<br />
deltakelse og innflytelse da, naturligvis.<br />
Alle vet at det ikke alltid er en umiddelbar<br />
garanti for gode og effektive løsninger.<br />
Jeg har imidlertid stor sympati for forsøket<br />
på å gjøre miljøutfordringene om til et<br />
spørsmål om dugnadsånd, og dermed ikke<br />
bare overlate problemet til teknokratisk optimisme<br />
(jf. Stoltenbergs «månelanding»).<br />
Bidragene om det økonomiske systemet<br />
og kapitalismekritikk er, ikke særlig overraskende,<br />
mildere i formen nå enn de var i<br />
1972. Men argumentene for den nordiske<br />
modellen er godt kjent i offentligheten, også<br />
i Arbeiderpartiets ledelse, og de bringer i og<br />
for seg intet nytt med seg. Andre interessante<br />
bidrag er imidlertid knyttet til medias<br />
avpolitisering og manglende oppfølging<br />
av Kyrkjemøtets målsettinger lokalt. «Det
er lettare å få auge på kyrkjas tverreligiøse<br />
og tverrpolitiske engasjement når det gjeld<br />
kamp mot ekteskapslov og homofilt samliv<br />
enn på tilsvarande engasjement for miljø og<br />
rettferd» (s. 53).<br />
Boka vier også plass til spennende erfaringer<br />
fra en distriktslege, og et kapittel som ser<br />
på betydningen av den norske dugnadsånden.<br />
Kapitlet om mulighetene for horisontal<br />
og/eller rullerende styring – med eksempler<br />
fra teater og skole – peker på sin side dessverre<br />
mer på utfordringene ved slike styringssystemer<br />
enn på fordelene. Konklusjonen<br />
er derfor tilsvarende vag: «Kanskje ville et<br />
blikk bakover, til historien om ledelse på et<br />
horisontalt nivå, kunne gi svar på noen av de<br />
utfordringene som moderne organisasjoner<br />
står ovenfor i dag».<br />
Den lokale kontakten<br />
Hva må så til for å videreføre rødgrønn politikk<br />
i Norge? Partiene må kanskje først og<br />
fremst gjenopprette kontakten med lokalsamfunnet,<br />
og på den måten snu den negative<br />
utvikling med hensyn til partienes medlemstall.<br />
I dag, eller rettere sagt fra og med<br />
Erik Solheim, har for eksempel SV forlatt en<br />
slik lokalt forankret arbeidsmåte – selv om<br />
vi ser tendenser til det motsatte med SVerne<br />
Lysbakkens og Skjerves nye bok Deltakerne.<br />
En reise i demokratiets framtid.<br />
En av redaktørene i Venstrepopulisme – utfordringer<br />
for en rød-grønn politikk, SV-medlem<br />
Oltedal (s. 49), uttrykker nok derfor ganske<br />
vanlig frustrasjon på venstresida når hun<br />
skriver at «det er på mange måter et paradoks<br />
at høgrepopulismen derimot gror godt, og at<br />
Frp har fått eit solid lokalt fotfeste gjennom<br />
å prioritere lokallagsarbeidet». Om det er et<br />
paradoks får andre avgjøre. At det fungerer<br />
er det neppe tvil om. Kanskje er det slik at<br />
Venstrepopulisme – utfordringer for en rød-grønn<br />
politikk sin utelatelse av temaene internett,<br />
TETT PÅ HVER-<br />
DAGEN: Femåringene<br />
Fabian og Elliot<br />
i Øståsen barnehage<br />
i Son fikk i fjor besøk<br />
av kunnskapsminister<br />
Bård Vegar Solhjell<br />
(SV). Ambisjonen til<br />
forfatterne av boka<br />
Venstrepopulisme er «å<br />
formulere en politikk i<br />
nær tilknytning til kvardagen<br />
til d en enkelte<br />
kvinne og mann». Foto:<br />
Cornelius PoPPe, sCAnPiX<br />
blogging og andre sosiale medier egentlig er<br />
et uttrykk for at forfatterne mener at dette<br />
definitivt ikke er veien å gå. Å skape tilhørighet<br />
til og interesse for demokratiske beslutningsprosesser<br />
er ikke gjort over natten – her<br />
må det jobbes langsiktig (noe Frp har gjort).<br />
Men å satse på et demokratisk system med<br />
følelsesløse partier er i praksis like vanskelig<br />
som å keep a church going without faith. ■<br />
Anmeldt av Anders Ravik Jupskås,<br />
stipendiat ved Institutt for statsvitenskap,<br />
Universitetet i Oslo<br />
Henrik Syse<br />
MÅTEHOLD I GRÅDIGHETENS TID<br />
“...Måtehold i grådighetens tid en høyst aktuell<br />
og vesentlig bok.” Per Arne Dal, Aftenposten<br />
”… henvisninger til klassiske fi losofer på en måte<br />
som gjør boken leseverdig og interessant.”<br />
Bjørn Gabrielsen, DN<br />
www.cappelendamm.<br />
NY TID 26. JUNI 2009 53
Filmtendenser.<br />
nyfilm<br />
kinO: new York<br />
Omar reiser til New<br />
York for å studere.<br />
Her treffer han sine<br />
indisk-amerikanske<br />
venner Sam og<br />
Maya. Sammen er<br />
livet slik det skal være for ungdommer<br />
i mulighetens land. Så kommer<br />
11. september, og livet forandrer<br />
seg på et blunk. De blir fanget<br />
i et nett av hendelser som fører til<br />
at deres muslimske bakgrunn blir<br />
brukt mot dem. Tungt inspirert av<br />
den pakistanske kultfilmen Khuda<br />
ke liye, In the name of God (2007),<br />
er denne bollywoodfilmen verdt å<br />
få med seg.<br />
DVD: swing vote<br />
Satiren om det<br />
famøse valget i USA<br />
i 2004 kan vise til<br />
en imponerende<br />
rolleliste. Med Kevin<br />
Costner i spissen<br />
har dette blitt en underholdende<br />
satire. En morsom film som dessverre<br />
tar seg selv for høytidlig i<br />
sluttminuttene. Dog grei underholdning<br />
en lat sommerkveld.<br />
5 PÅ TOPP De fOrenTe<br />
arabiske emiraTer<br />
1. The taking of Pelham<br />
one, two, three<br />
2. Dokkan Shehatta<br />
3. 17 again<br />
4. Night at the museum,<br />
battle of the Smithsonian<br />
5. Terminator selvation –<br />
The future begins<br />
54<br />
NY TID 26. JUNI 2009<br />
NOTERT OG KOMMENTERT Av ShAzIA SArwAr<br />
Voksen kjærlighet<br />
Kjærlighet mellom eldre har vært tabu i Bollywood. Men når filmene<br />
først kommer, er de ikke så forskjellige fra Hollywood-versjonene.<br />
Kjærligheten mellom<br />
to voksne mennesker<br />
er det ultimate tabu i<br />
mange kulturer. For mange<br />
finnes det ingen siste sjanse.<br />
Last Chance Harvey (2008)<br />
har norgespremiere 26. juni.<br />
Regissert som den er av den<br />
kvinnelige regissøren Joel<br />
Hopkins (Jump Tomorrow<br />
og Jorge), er filmen blitt en<br />
romantisk komedie av den<br />
sjarmerende sorten. Med<br />
hovedrolleinnehaverne Dustin<br />
Hoffman, som en mann i 70årene,<br />
og Emma Thompson<br />
i 40-årene er det duket for<br />
omtalte filmer<br />
JOEl HOpKiNS<br />
Last Chance Harvey<br />
(2008)<br />
Oro Film<br />
premiere 26. juni<br />
flotte rolletolkninger. Den er<br />
nominert til Golden Globe for<br />
beste mannlige og kvinnelige<br />
hovedrolle innen komediesjangeren.<br />
Filmen er blitt en<br />
skjønn fortelling om ensomhet,<br />
kjærlighet og muligheter.<br />
Kjærlighet som pengesuksess<br />
Hollywood produserer en god<br />
dose romantiske komedier,<br />
som tidvis er god underholdning.<br />
I noen tilfeller blir filmene<br />
dessverre stemplet som<br />
«chick-flicks» (damefilmer).<br />
Men mellommenneskelige<br />
relasjoner er populært stoff i<br />
ANUrAg BASU<br />
Life in a Metro<br />
(2007)<br />
UTV Motion<br />
pictures<br />
filmkretser, siden det gir gode<br />
skuespillere muligheten til å<br />
spille nyanserte roller. For selv<br />
om teknisk avanserte, men i<br />
realiteten virkelighetsfjerne<br />
filmer, er den store pengeinnsamleren,<br />
er det de jordnære<br />
filmene som vinner anerkjennelse<br />
– både blant kritikere og<br />
skuespillerne selv.<br />
En umiddelbar parallell kan<br />
trekkes til den verdenskjente,<br />
om enn mystifiserte verden<br />
av indiske filmer – populært<br />
kalt Bollywood, etter byen<br />
Bombay, nå kalt Mumbai. Her<br />
er det nesten utelukkende én<br />
rAM gOpAl<br />
VErMA<br />
Nishabd (2007)<br />
rgV Film Factory
NÅR HUN OG HAN MØTES: Premiereaktuelle<br />
Last Chance Harvey er<br />
historien om det romantiske møtet<br />
mellom Harvey Shine (Dustin Hoffman)<br />
og Kate (Emma Thompson).<br />
FOTO: FILMwEB<br />
formel for uforbeholden suksess<br />
i kinosalene: kjærlighet.<br />
Vi har gjerne en tendens til<br />
å flire litt av denne kitschpregede<br />
filmindustrien i India,<br />
men 1,5 milliard mennesker<br />
verden over er lojale tilhengere<br />
av denne type filmer. Det er<br />
da naturlig å spørre seg: Hva<br />
er det som gjør at vi har så<br />
forskjellige preferanser?<br />
Vi i den såkalt vestlige<br />
verden får våre basale behov<br />
dekket, og vel så det. De kulturelle<br />
forholdene som skiller<br />
det europeiske publikummet<br />
fra Bollywood-publikumet har<br />
grobunn i menneskenes harde<br />
liv. Sist så fantastisk gjengitt i<br />
den kritikerroste Slumdog Millionaire<br />
(2008).<br />
I en hverdag hvor selv det å<br />
få mat på bordet er en utfordring,<br />
er det liten interesse for<br />
å se utenomjordiske som river<br />
seg ut av magen til folk. For<br />
disse er det mer virkelighetsnært<br />
å kunne få se sin store<br />
fantasi gjengitt på skjermen.<br />
En ung mann og kvinne, som<br />
finner kjærligheten, og som så<br />
går i døden for å oppnå den.<br />
Den eneste ene<br />
I det toneangivende Bollywood<br />
har vi de siste årene sett en<br />
rekke tabuer falle. Det største<br />
tabuet, ikke bare på lerret, mrn<br />
også i flere sørasiatiske kulturer,<br />
er voksen kjærlighet. Kjærligheten<br />
av typen gjengitt i filmer<br />
som Når du minst venter det<br />
(2003) med Jack Nicholson og<br />
Diane Keaton i hovedrollene.<br />
Eller i denne ukas premiere,<br />
Last Chance Harvey.<br />
I så henseende må det noe<br />
spesielle året 2007 trekkes fram.<br />
Bollywood produserte da fire<br />
filmer som var innom temaet,<br />
dog på sin puritanske måte.<br />
Alle filmene hadde den legendariske<br />
skuespilleren Amitabh<br />
Bachchan i hovedrollen:<br />
Baghban (Gartner) viste et<br />
kjærlighetsforhold mellom et<br />
ektepar i sekstiårene, mens den<br />
flotte Cheeni Kum (Mindre Sukker)<br />
fortalte historien om en 64<br />
år gammel mann som faller for<br />
en 34-årig kvinne. Den kanskje<br />
mest vågale filmen var Life<br />
in a Metro, som tok for seg et<br />
forhold mellom to godt voksne<br />
mennesker. Deres historie avsluttes<br />
sågar med et aldri så lite<br />
kyss. En banebrytende begivenhet<br />
i en kultur hvor selv unge<br />
par ikke kan så mye som holde<br />
hverandre i hendene offentlig.<br />
Selv Lolita-historien i Nishabd<br />
Å få en ny sjanse<br />
til kjærlighet er<br />
uakseptabelt. Er<br />
du godt voksen,<br />
er det umulig.<br />
bleknet i forhold – skjønt den<br />
var «ille» nok, med sin kjærlighetshistorie<br />
mellom en pur ung<br />
pike og en mann i 60-årene.<br />
Visse kulturer er preget av<br />
konseptet om «den ene sjansen».<br />
Den første og den siste.<br />
Den farlige holdningen om at<br />
du finner kjærligheten kun én<br />
gang, og at det kun skal være<br />
den ene mannen i ditt liv til du<br />
dør, er i høyeste grad romantisert.<br />
Det går først og fremst på<br />
bekostning av kvinnene. I India<br />
blant annet er det normalt at<br />
man forventer at en enke går<br />
i hvitt resten av livet. Hun<br />
frarøves retten til farger, retten<br />
til å pynte seg, og er prisgitt sin<br />
nærmeste familie.<br />
Å få en ny sjanse til kjærlighet<br />
er uakseptabelt. Er du<br />
godt voksen, er det umulig. En<br />
fryktlig kontrast til den sukkersøte<br />
kjærligheten som er å<br />
finne i brorparten av filmene i<br />
regionen.<br />
Last Chance Harvey taler også<br />
til oss om denne siste sjansen.<br />
En sjanse for kjærlighet ethvert<br />
menneske burde ha, om vedkommende<br />
er 16 eller 79. ■<br />
VIL SPILLE BOLLYWOODFILMER: Denise Richards og flere andre kjente<br />
Hollywood-skuespillere står på rollelisten i den kommende bollywoodfilmen<br />
Kambakkhat Ishq. FOTO: MARK DAVIS, AP/SCANPIX<br />
Hollywood ser til Bollywood<br />
Hollywood har åpnet seg for filmer fra India. Dette er tydelig når man går igjennom<br />
rollelisten til den kommende bollywoodfilmen Kambakkhat Ishq, som har<br />
premiere 3. juli i India.<br />
Hollwyoodstjerner går mann av huse for å delta i en ekte glamour- og fargeeksplosjon<br />
av en film. Sylvester Stallone spiller seg selv og redder skjønnheten,<br />
helt etter boka. Denise Richards skryter fælt av kysset hun delte med hovedrolleinnehaveren<br />
Akshay Kumar. Brandon Routh (Superman returns, 2006) står<br />
også på rollelisten. Nå gjenstår det å se om vi får oppleve hollywoodstjernene i<br />
en fargesprakende sang- og dansnummer.<br />
Teen Patti<br />
Etter den enorme suksessen med Danny Boyle-regisserte Slumdog millionaire<br />
(2008) er publikum spent på den neste store indiske filmen. Det kan vise seg<br />
at en ikke trenger å vente altfor lenge. Under produksjon er en av de mest<br />
spennende filmene som kommer fra Bollywood i år: Teen Patti (2009). Teen Patti<br />
er en sylskarp thriller om verdens største matematikkgeni Perci Trachtenberg<br />
(Sir Ben Kingsley), og den tilbaketrukne indiske mattegenien Venkat (Amitabh<br />
Bachchan). De møtes på en eksklusiv kasino i London, og Venkat kan fortelle<br />
Trachtenberg at han har løst en banebrytende formel. En formel som kan gjøre<br />
ham rik blant annet ved å spille «Teen Patti», et pokerspill.<br />
NY TID 26. JUNI 2009 55
Tendensiøst.<br />
Ukas nyord<br />
Pressen er storleverandør av nyord i det norske<br />
språket. Her er ukas fem beste nyord:<br />
1. Fossilkjendis<br />
(Dagsavisen 16.06.09)<br />
«På prisutdelingen kom, foruten<br />
prisvinnerne, forskningsminister<br />
Tora Aasland og fossilkjendisen Jørn<br />
Hurum». Endelig har Norge fått sin<br />
«fossilkjendis».<br />
2. Sjarksjarmør<br />
(NRK1 Sommeråpent 22.06.09)<br />
NRKs Ingrid Stenvold omtaler<br />
«Roland» fra dramaserien «Himmelblå»<br />
som «sjarksjarmør».<br />
3. Vestkantvulgær<br />
(Dagsavisen 17.06.09)<br />
«Sharif og den vestkantvulgære Øystein<br />
Stray Spetalen passer bedre<br />
inn i Frp-land». Hege Ulstein i en<br />
kommentar i Dagsavisen.<br />
4. Saktebåt<br />
(Bergens <strong>Tid</strong>ende 20.06.09)<br />
«- Kanskje kan en saktebåt med vårt<br />
ruteopplegg cruise en dag innover til<br />
Rosendal og Jondal, ja hvorfor ikke<br />
56 NY TID 26. JUNI 2009<br />
ET SKJEVT BLIKK PÅ UKAS MEDIEDEKNING AV VETLE DALER<br />
FOSSILKJENDIS:<br />
Jørn Hurum viser<br />
fram fossilen «Ida» på<br />
Zoologisk museum i<br />
Oslo. FOTO: STIAN LYSBERG<br />
SOLUM, SCANPIX<br />
helt inn til den gamle turistbygden<br />
Odda, antyder Bækkelund som<br />
også har fartstid på land innenfor<br />
hotellbransjen». Mads Bækkelund<br />
satser på fjordcruise i Hardanger,<br />
forteller Bergens tidende.<br />
5. Barnedildo<br />
(Aftenposten 18.06.09)<br />
«Denne «Denne barnedildoen er del del<br />
av Cecilie Linds avgangsutstilling<br />
«Little GirlsGone Wild» i<br />
kunstfag.» Cecilie Lind har laget<br />
godteridildoer for barn som sitt<br />
avgangsprosjekt på kunstfag,<br />
som en kritikk av seksualiseseksualiseringen av barn i mediene.<br />
Kilde: Norsk aviskorpus (avis.<br />
uib.no). Norsk aviskorpus er<br />
en oversikt oversikt over nyord i norske<br />
medier, samlet av Universitetet Universitetet<br />
i Bergen<br />
Tabloidtoppen<br />
Hver uke samler <strong>Ny</strong> <strong>Tid</strong> tabloidverstingene for deg.<br />
1. Fikk beltebot etter<br />
puppeløft (vg.no 21.06.09)<br />
Trengte ikke bruke bilbelte, hadde<br />
innebygde kollisjonsputer.<br />
2. Negar Khan:<br />
– Jeg er A-kjendis!<br />
(nrk.no 21.06.09)<br />
Negar Khan? Hvem er det?<br />
3. – Bilsex-krasj ga<br />
svarte skjermer<br />
(vg.no 21.06.09)<br />
Sjåføren kom, kabelboksen gikk.<br />
4. Homo l drept<br />
med banjo (vg.no 22.06.09)<br />
Langtfra søt musikk etter barbesøk<br />
på New Zealand.<br />
5. Han ba meg bruke<br />
kroppen hans som<br />
pute (nettavisen.no 21.06.09)<br />
Får håpe det var en myk mann.<br />
Bindestreks-kjendisene<br />
Petit. De siste åra har det gått bindestreksnavn-infl asjon i norsk<br />
presse. Finnes det en mulighet på tabloiddesken til å slenge på noe<br />
foran et kjendisnavn, gnir deskjournalistene seg i hendene.<br />
Dette går oftest utover reality-kjendiser. Her fl orerer bindestreksnavnene:<br />
Charter-Svein, Bonde-Petter, Paradise-Mats, Jakten-<br />
Clas, Farmen-Barbro, Robinson-Ihne… Denne lista kan bli veldig<br />
lang. Men også artister, skuespillere, tv-folk og idrettsutøvere er<br />
utsatt for fenomenet: Jesus-Solskjær, GP-Jostein, Pop-<br />
Venke, Fiolin-Alex, Himmelblå-Line, Stav-Kathrine<br />
og Kvadruppel-Ingvild er alle blitt bindestrekkjendiser.<br />
Heller ikke politikere og andre samfunnsaktører<br />
slipper unna: Gaza-Gilbert, Hvitsnipp-Hagen og<br />
Krise-Kristin har fått sine bindestreker. Og så har vi<br />
selvfølgelig Kiwi-Bob, mannen som ble kjendis<br />
fordi han er en kløpper til å fi nne utgåtte varer<br />
på Kiwi. Jeg er usikker på om han egentlig har<br />
noe etternavn.<br />
Noen får bindesteksnavn som henger på<br />
dem lenge etter at den aktuelle karrieren er<br />
over, bare tenk på Porno-Hagen og Moskva-Marit,<br />
for eksempel. De kommer aldri<br />
til å bli kvitt bindestrekene sine, uansett<br />
om VG og Dagbladet blir lagt ned i<br />
morgen. Tendensiøst-Vetles bønn<br />
til VG-Bernt, Dagbladet-Aasheim<br />
og alle andre i tabloidpressen er<br />
at de fortsetter med å lage teite<br />
bindestreksnavn, slik at kjendisene<br />
aldri blir kvitt dem<br />
igjen. Så Så skal skal jeg fortsette<br />
å samle. ■<br />
FARMEN-BARBRO:<br />
Barbro<br />
Fagerbakk vil kanskje for alltid<br />
hete «Farmen-Barbro<br />
«Farmen-Barbro» i pres-<br />
sen. Her sammen med faren<br />
Eskil Fagerbakk.<br />
FOTO: HEIKO JUNGE,<br />
SCANPIX
Tendensiøst.<br />
Ukas nyord<br />
Pressen er storleverandør av nyord i det norske<br />
språket. Her er ukas fem beste nyord:<br />
1. Fossilkjendis<br />
(Dagsavisen 16.06.09)<br />
«På prisutdelingen kom, foruten<br />
prisvinnerne, forskningsminister<br />
Tora Aasland og fossilkjendisen Jørn<br />
Hurum». Endelig har Norge fått sin<br />
«fossilkjendis».<br />
2. Sjarksjarmør<br />
(NRK1 Sommeråpent 22.06.09)<br />
NRKs Ingrid Stenvold omtaler<br />
«Roland» fra dramaserien «Himmelblå»<br />
som «sjarksjarmør».<br />
3. Vestkantvulgær<br />
(Dagsavisen 17.06.09)<br />
«Sharif og den vestkantvulgære Øystein<br />
Stray Spetalen passer bedre<br />
inn i Frp-land». Hege Ulstein i en<br />
kommentar i Dagsavisen.<br />
4. Saktebåt<br />
(Bergens <strong>Tid</strong>ende 20.06.09)<br />
«- Kanskje kan en saktebåt med vårt<br />
ruteopplegg cruise en dag innover til<br />
Rosendal og Jondal, ja hvorfor ikke<br />
56 NY TID 26. JUNI 2009<br />
ET SKJEVT BLIKK PÅ UKAS MEDIEDEKNING AV VETLE DALER<br />
FOSSILKJENDIS:<br />
Jørn Hurum viser<br />
fram fossilen «Ida» på<br />
Zoologisk museum i<br />
Oslo. FOTO: STIAN LYSBERG<br />
SOLUM, SCANPIX<br />
helt inn til den gamle turistbygden<br />
Odda, antyder Bækkelund som<br />
også har fartstid på land innenfor<br />
hotellbransjen». Mads Bækkelund<br />
satser på fjordcruise i Hardanger,<br />
forteller Bergens tidende.<br />
5. Barnedildo<br />
(Aftenposten 18.06.09)<br />
«Denne «Denne barnedildoen er del del<br />
av Cecilie Linds avgangsutstilling<br />
«Little GirlsGone Wild» i<br />
kunstfag.» Cecilie Lind har laget<br />
godteridildoer for barn som sitt<br />
avgangsprosjekt på kunstfag,<br />
som en kritikk av seksualiseseksualiseringen av barn i mediene.<br />
Kilde: Norsk aviskorpus (avis.<br />
uib.no). Norsk aviskorpus er<br />
en oversikt oversikt over nyord i norske<br />
medier, samlet av Universitetet Universitetet<br />
i Bergen<br />
Tabloidtoppen<br />
Hver uke samler <strong>Ny</strong> <strong>Tid</strong> tabloidverstingene for deg.<br />
1. Fikk beltebot etter<br />
puppeløft (vg.no 21.06.09)<br />
Trengte ikke bruke bilbelte, hadde<br />
innebygde kollisjonsputer.<br />
2. Negar Khan:<br />
– Jeg er A-kjendis!<br />
(nrk.no 21.06.09)<br />
Negar Khan? Hvem er det?<br />
3. – Bilsex-krasj ga<br />
svarte skjermer<br />
(vg.no 21.06.09)<br />
Sjåføren kom, kabelboksen gikk.<br />
4. Homo l drept<br />
med banjo (vg.no 22.06.09)<br />
Langtfra søt musikk etter barbesøk<br />
på New Zealand.<br />
5. Han ba meg bruke<br />
kroppen hans som<br />
pute (nettavisen.no 21.06.09)<br />
Får håpe det var en myk mann.<br />
Bindestreks-kjendisene<br />
Petit. De siste åra har det gått bindestreksnavn-infl asjon i norsk<br />
presse. Finnes det en mulighet på tabloiddesken til å slenge på noe<br />
foran et kjendisnavn, gnir deskjournalistene seg i hendene.<br />
Dette går oftest utover reality-kjendiser. Her fl orerer bindestreksnavnene:<br />
Charter-Svein, Bonde-Petter, Paradise-Mats, Jakten-<br />
Clas, Farmen-Barbro, Robinson-Ihne… Denne lista kan bli veldig<br />
lang. Men også artister, skuespillere, tv-folk og idrettsutøvere er<br />
utsatt for fenomenet: Jesus-Solskjær, GP-Jostein, Pop-<br />
Venke, Fiolin-Alex, Himmelblå-Line, Stav-Kathrine<br />
og Kvadruppel-Ingvild er alle blitt bindestrekkjendiser.<br />
Heller ikke politikere og andre samfunnsaktører<br />
slipper unna: Gaza-Gilbert, Hvitsnipp-Hagen og<br />
Krise-Kristin har fått sine bindestreker. Og så har vi<br />
selvfølgelig Kiwi-Bob, mannen som ble kjendis<br />
fordi han er en kløpper til å fi nne utgåtte varer<br />
på Kiwi. Jeg er usikker på om han egentlig har<br />
noe etternavn.<br />
Noen får bindesteksnavn som henger på<br />
dem lenge etter at den aktuelle karrieren er<br />
over, bare tenk på Porno-Hagen og Moskva-Marit,<br />
for eksempel. De kommer aldri<br />
til å bli kvitt bindestrekene sine, uansett<br />
om VG og Dagbladet blir lagt ned i<br />
morgen. Tendensiøst-Vetles bønn<br />
til VG-Bernt, Dagbladet-Aasheim<br />
og alle andre i tabloidpressen er<br />
at de fortsetter med å lage teite<br />
bindestreksnavn, slik at kjendisene<br />
aldri blir kvitt dem<br />
igjen. Så Så skal skal jeg fortsette<br />
å samle. ■<br />
FARMEN-BARBRO:<br />
Barbro<br />
Fagerbakk vil kanskje for alltid<br />
hete «Farmen-Barbro<br />
«Farmen-Barbro» i pres-<br />
sen. Her sammen med faren<br />
Eskil Fagerbakk.<br />
FOTO: HEIKO JUNGE,<br />
SCANPIX
Ukekviss. Av RAgNhIlD ANDeRseN<br />
Hva fikk du med deg<br />
av uka som gikk?<br />
Fredag 19.06.: Ingelin Killengreen<br />
fikk forlenget sitt åremål som<br />
politidirektør med tre nye år. Hvor<br />
lenge har hun hatt den stillingen?<br />
Lørdag 20.06.: Åttetimersdagen<br />
fylte rundt år denne dagen. I<br />
hvilket år ble den vedtatt?<br />
Søndag 21.06: Irans øverste<br />
valgmyndighet, Vokterrådet,<br />
innrømmet uregelmessigheter ved<br />
det omstridte presidentvalget 12.<br />
juni. Hvor mange personer sitter i<br />
Vokterrådet?<br />
Mandag 22.06: Hovefestivalen<br />
gikk av stabelen på den største øya på<br />
Sørlandet. Hva heter den?<br />
Tirsdag 23.06.: Valget av ny generalsekretær<br />
i Europarådet ble utsatt. Hva<br />
heter den avtroppende generalsekretæren<br />
og hvilket land kommer han fra?<br />
Ja, Ja, jeg jeg ønsker ønsker å å bestille bestille i år i år med med <strong>Ny</strong> <strong>Ny</strong> <strong>Tid</strong> <strong>Tid</strong> for for kun kun kr kr 999,- 999,- og får og får<br />
med<br />
med<br />
eller<br />
eller<br />
GRATIS.<br />
GRATIS. BRUK BLOKKBOKSTAVER<br />
Navn: Adresse:<br />
Postnummer: Poststed:<br />
Navn:<br />
Telefon:<br />
Adresse: E-post*: Fødselsdato*: Mobil*:<br />
Postnummer: Poststed: Telefon:<br />
Navn: Adresse:<br />
Postnummer: E-post*:<br />
Poststed:<br />
Telefon:<br />
FReDAg: Ingelin Killengreen fikk forlenget sitt åremål.<br />
Hvor lenge har hun vært politidirektør?<br />
FoTo: CornElIuS PoPPE, SCAnPIX<br />
Onsdag 24.06.: Denne dagen ble det<br />
avholdt ekstraordinært bispemøte i<br />
forbindelse med gudstjenestereformen.<br />
Bispemøtet består av Kirkens 11 biskoper.<br />
Hvor mange av dem er kvinner?<br />
3 mnd kr 365,- 6 mnd kr 695,- 1 år kr1195,- 2 år kr 2 250,-<br />
Mobil*:<br />
Fødselsdato*:<br />
Mobil*:<br />
* For å kunne tilby deg enda bedre tjenester og service som <strong>Ny</strong> <strong>Tid</strong>-abonnent i framtiden,<br />
ønsker vi at du registrerer denne informasjon ved bestilling.<br />
E-post*: Fødselsdato*:<br />
Sudoku.<br />
Torsdag 25.06.: Mosambik feiret nasjonaldag.<br />
Hva heter hovedstaden?Løsninger.<br />
BRUK BLOKKBOKSTAVER<br />
JA, JEG ØNSKER Å GI NY TID I GAVE - SEND ABONNEMENTET TIL ADRESSEN UNDER:<br />
58 NY TID 26. JUNI * For 2009 å kunne tilby deg enda bedre tjenester og service som <strong>Ny</strong> <strong>Tid</strong>-abonnent i framtiden, ønsker vi at du registrerer denne informasjon ved bestilling.<br />
Fredag: I ni år<br />
Lørdag: I 1919<br />
Søndag: 12<br />
Mandag: Tromøya i Arendal<br />
Tirsdag: Terry Davis fra Storbritannia<br />
Onsdag: Tre<br />
Torsdag: Maputo<br />
C/O Mentor Medier<br />
Svarsending 0090 0800<br />
0090 OSLO
Nesteuke. SeNd tIPS Om aktUelle heNdelSer tIl RAgNhIlD@NYTID.No<br />
FREDAg: Rettssaken mot Aung San<br />
Suu Kyi begynner. FOTO: SCANPIX<br />
Fredag 26. juni<br />
Globalt: Internasjonal dag mot misbruk<br />
av og handel med narkotika.<br />
Globalt: Internasjonal dag til støtte<br />
for torturofre<br />
Burma: Rettssaken mot den<br />
burmesiske opposisjonslederen<br />
Aung San Suu Kyi skal etter planen<br />
gjenopptas.<br />
Italia: Ministermøte blant G8-landene<br />
om Afghanistan. Konferansen<br />
varer til 27. juni.<br />
mANDAg: Rettssaken mot<br />
Charles Taylor begynner.<br />
FOTO: SCANPIX<br />
Mandag 29. juni<br />
Nederland: Rettssaken<br />
mot Liberias tidligere<br />
president Charles Taylor<br />
starter ved Spesialdomstolen<br />
for Sierra Leone<br />
i Haag. Taylor er tiltalt<br />
for krigsforbrytelser og<br />
forbrytelser mot menneskeheten.<br />
Oslo: The Celluloid Closet.<br />
Filmvisning kl. 16.00 på<br />
Kinoteket på Deichmans<br />
hovedbibliotek. The Celluloid<br />
Closet er en dokumentar<br />
om filmens fremstilling<br />
av homofili gjennom tidene,<br />
og tar utgangspunkt<br />
i Vito Russo’s berømte bok<br />
ved samme navn.<br />
lØRDAg: Sergej Lavrov møter sine<br />
NATO-kolleger. FOTO: SCANPIX<br />
Lørdag 27. juni<br />
Drøbak: Fyrverkerikonsert med<br />
Kongelig Norske Marines Musikkkorps<br />
med solister.<br />
Hellas: Russlands utenriksminister<br />
Sergej Lavrov skal møte kolleger<br />
fra NATO-landene. Det er første<br />
gang utenriksministere fra NATO og<br />
Russland har samtaler siden krigen<br />
mellom Russland og Georgia i fjor<br />
sommer. Møtet skal finne sted på<br />
øya Korfu.<br />
TIRSDAg: Quart-festivalen<br />
starter. FOTO: SCANPIX<br />
Tirsdag 30. juni<br />
Kristiansand: Quart-festivalen<br />
starter.<br />
Kongo-Kinshasa: Feirer<br />
nasjonaldag. Landet<br />
fikk sin uavhengighet fra<br />
Belgia på denne dagen i<br />
1960.<br />
oNSDAg: Eugene Onegin<br />
spilles i Bergen. FOTO: SCANPIX<br />
Onsdag 1. juli<br />
Kongsberg: Kongsberg<br />
Jazz Festival åpner.<br />
Sverige: Sverige tar over<br />
EU-formannskapet etter<br />
Tsjekkia<br />
Burundi: Feirer nasjonaldag.<br />
Landet fikk sin<br />
uavhengighet fra Belgia<br />
på denne dagen i 1962.<br />
Canada: Feirer nasjonaldag.<br />
Landet fikk sin<br />
uavhengighet fra Storbritannia<br />
i 1867.<br />
Rwanda: Feirer nasjonaldag.<br />
Landet fikk sin<br />
uavhengighet fra Belgia<br />
i 1962.<br />
Bergen: Eugene Onegin.<br />
Sommeropera på Bergenhus<br />
festning basert på<br />
Puskins berømte verseroman<br />
med samme navn.<br />
SØNDAg: Presidentvalg i Guinea-<br />
Bissau FOTO: SCANPIX<br />
Søndag 28. juni<br />
Argentina: Regionalvalg i Buenos<br />
Aires-provinsen i Argentina<br />
Albania: Parlamentsvalg i Albania<br />
Guinea-Bissau: Første runde i presidentvalget<br />
i Guinea-Bissau.<br />
ToRSDAg: Frikar opptrer<br />
på Førdefestivalen. FOTO:<br />
SCANPIX<br />
Torsdag 2. juli<br />
Førde: Førdefestivalen<br />
- Førde Folk Music Festival<br />
Norway åpner. Årets tema<br />
er «World Voices».<br />
Skiippagurra: Skiippagurra-festivalen<br />
starter.<br />
Festivalen varer til 5. juli<br />
og blant årets artister er<br />
Turboneger, deLillos, the<br />
BlackSheeps, Karpe Diem<br />
og Bergen Beach Band.<br />
Skånevik: Skånevik Bluesfestival<br />
starter.<br />
- hvori opptatt Orientering<br />
Partipolitisk uavhengig ukeavis<br />
www.nytid.no<br />
+47 22 31 04 70<br />
+47 22 31 02 15 (fax)<br />
Debatt og kronikk: debatt@nytid.no<br />
Generell e-post: post@nytid.no<br />
Postadresse:<br />
Boks 1180 Sentrum, 0107 Oslo<br />
Besøksadresse:<br />
Grubbegata 6<br />
Ansvarlig redaktør: Magne Lerø<br />
Redaksjon<br />
Redaktør:<br />
Dag Herbjørnsrud<br />
916 95 196 dag@nytid.no<br />
Journalist og redigeringsansvarlig:<br />
Ragnhild Andersen ragnhild@nytid.no<br />
Journalist og kronikkog<br />
debattansvarlig:<br />
Kaare M. Bilden kaare@nytid.no<br />
Journalist:<br />
Miriam Stackpole Dahl<br />
miriam@nytid.no<br />
Designer: Tim Harding tim@nytid.no<br />
Journalist:<br />
Sigri Sandberg Meløy (permisjon)<br />
Journalist:<br />
Kjersti Dørumsgaard Moxness<br />
kjersti@nytid.no<br />
Journalist:<br />
Maren Næss Olsen<br />
maren.nass.olsen@nytid.no<br />
Kabul, Afghanistan: Ahmed Khan<br />
New Delhi, India: Seema Guha<br />
Shanghai, Kina: Ola Wong<br />
Jakarta, Indonesia: Lily Yulianti Farid<br />
Johannesburg, Sør-Afrika: Viky Singh<br />
Rio, Brasil: Runa Tierno<br />
Abonnement<br />
22 31 04 80 (09-16)<br />
22 31 03 05 (fax)<br />
abo@nytid.no<br />
Annonse<br />
Produktsjef: Anne Lena Gallefoss<br />
22 31 02 36 / 93 007 444<br />
annelena@nytid.no<br />
Forside: Scanpix/Tim Harding<br />
Trykk: Naper<br />
Utgiver: Mentor Medier<br />
© <strong>Ny</strong> <strong>Tid</strong>s rettigheter: Se www.nytid.no<br />
<strong>Ny</strong> <strong>Tid</strong> arbeider etter Redaktørplakaten og Vær<br />
Varsom-plakatens regler for god presseskikk.<br />
Den som mener seg urettmessig omtalt, bes<br />
kontakte redaksjonen.<br />
PFU er et klageorgan oppnevnt<br />
av Norsk Presseforbund.<br />
Rådhusgt. 17, Pb. 46 Sentrum,<br />
0101 Oslo<br />
NY TID 26. JUNI 2009 59
KULTURHOTELLET KULTURHOTELLET på på toppen! toppen!<br />
Høyt hevet over Oslos tak, ligger<br />
Voksenåsen, Høyt hevet over Norges Oslos nasjonalgave tak, ligger til<br />
Sverige. Voksenåsen, Her ser Norges du langt, nasjonalgave og på en til<br />
klar Sverige. dag over Her ser Kjølen. du langt, og på en<br />
klar dag over Kjølen.<br />
NATUR, KULTUR OG HARMONI<br />
NATUR, KULTUR OG HARMONI<br />
Inne er det lyst, åpent og romslig. Vi har 25 møteog<br />
Inne grupperom er det lyst, – åpent og er og det romslig. noe vi er Vi kjent har for 25 møte- er det<br />
”skreddersøm” og grupperom – og vi tilpasser er det noe oss vi dine er kjent ønsker! for er Og det<br />
vil ”skreddersøm” du fordype deg, – vi fins tilpasser det et oss velfylt dine bibliotek, ønsker! CD- Og<br />
samling, vil du fordype og du deg, kan fins foreta det en et kunstvandring velfylt bibliotek, i huset. CD-<br />
Utendørs samling, og ligger du kan Nordmarka. foreta en Sommer kunstvandring som vinter i huset. innbyr<br />
til Utendørs alle tenkelige ligger aktiviteter. Nordmarka. Vil Sommer du ha en som strykekvartett vinter innbyr<br />
eller til alle en tenkelige visesanger aktiviteter. til arrangementet Vil du ha en ditt, strykekvartett<br />
skaffer vi det<br />
også. eller en visesanger til arrangementet ditt, skaffer vi det<br />
også.<br />
Så var det maten da, der vi ifølge våre gjester leverer<br />
helt Så var i toppdivisjon. det maten da, Kombiner der vi ifølge med våre dette gjester med leverer vår<br />
lyse, helt i nordiske toppdivisjon. stemning, Kombiner en gjennomført med dette med sen- vår<br />
funkisarkitektur lyse, nordiske stemning, og materialvalg, en gjennomført og du har sen- oss;<br />
”et funkisarkitektur sted for vidsyn, og materialvalg, vilje og visjoner”! og du har oss;<br />
”et sted for vidsyn, vilje og visjoner”!<br />
Gå inn på vår hjemmeside: www.voksenaasen.no.<br />
Tlf. Gå inn 22811500. på vår hjemmeside: Spør etter bookingen www.voksenaasen.no.<br />
eller<br />
programavdelingen!<br />
Tlf. 22811500. Spør etter bookingen eller<br />
programavdelingen!<br />
Velkommen til oss!<br />
Velkommen til oss!<br />
På Voksenåsen kan du arrangere konferansen, årsmøtet,<br />
kick-off, På Voksenåsen feire jubileum, kan du arrangere gifte deg, konferansen, kort sagt, for årsmøtet, en<br />
stund kick-off, gå feire ut av jubileum, hverdagen gifte og deg, inn i kort en tilstand sagt, for av en noe helt<br />
spesielt! stund gå ut av hverdagen og inn i en tilstand av noe helt<br />
spesielt!<br />
“Voksenåsen er ikke stedet for de små tanker og trange vyer......” (Gjesteutsagn)<br />
“Voksenåsen er ikke stedet for de små tanker og trange vyer......” (Gjesteutsagn)
Tema:<br />
Festivalenes fremtid<br />
Å leve<br />
eller dø?<br />
Norge renner over av festivaler i alle størrelser<br />
og fasonger og spørsmålet er hvem som kommer<br />
til å overleve. Hvilken vei går festivalmarkedet?<br />
side 70<br />
Vil ha<br />
utenlandskontor for<br />
scenekunst side 68<br />
KULTMAG Norges kulturmagasin<br />
UTGAVE 6 2009 ÅRGANG 31<br />
Skien som<br />
kunstnerby<br />
side 69<br />
<strong>Ny</strong>tt publikum:<br />
Er kulturlivet en<br />
messe verdt?<br />
side 83<br />
KULTMAG 61<br />
www.kultmag.no
INFO 6/7-09<br />
GOD SOMMER!<br />
Øivind Pedersen, styremedlm<br />
i Kulturforbundet og Kultursjef<br />
på Lillehammer.<br />
Festivalene – viktig redskap i<br />
kulturpolitikken<br />
Festivalene har blitt en stadig viktigere arena for kunst og<br />
kulturopplevelser. De fleste gjennomføres om sommeren,<br />
men kulturfestivaler, spel og festspill (minst 700) skjer over<br />
hele landet og gjennom hele året. På bakgrunn av tall fra<br />
nettverksorganisasjonen Norske Festivaler i 2008 kan vi<br />
anta at det i løpet av året vil være registrert ca 15 millioner<br />
besøkende, ca 100.000 frivillige og 10-15.000 artister/kunstnere.<br />
Omsetningen i festivalenes egne regnskap kan bli på over 3,5<br />
milliarder. Og tar vi med ringvirkninger snakker vi kanskje om<br />
en verdiskaping på langt over 10 mrd kroner. *)<br />
Festivalene er en betydelig arbeidsplass for artister<br />
og kulturprodusenter. Noen festivaler har nok merket<br />
finanskrisa på sine sponsorbudsjetter, men forhåpentligvis<br />
vil publikumsoppslutningen fortsette å øke. Mange festivaler<br />
hadde røde tall i fjor. Det er uheldig for alle når kunstnere og<br />
kulturlivets leverandører blir kreditorer. De fleste festivaler<br />
drives godt, men dessverre er det også enkelte useriøse<br />
”cowboyer” i denne bransjen.<br />
Festivalene representerer et viktig samspill mellom offentlig<br />
kultursatsing, privat engasjement og publikum/marked. De er<br />
kreative kilder til verdiskaping i regioner og lokalsamfunn. Det<br />
foregår en nødvendig profesjonalisering, men dette må ikke skje<br />
på en slik måte at det frivillige engasjementet uteblir.<br />
Flere spør om det er blitt for mange festivaler. Innen noen genrer<br />
ser man enkelte uheldige konsekvenser av økt konkurranse, men<br />
marked og kvalitet vil i stor grad regulere dette. De offentlige<br />
tilskuddsordningene gir utviklingsmuligheter for de som satser<br />
på kvalitet. Det er viktig at festivalsatsingen videreføres og helst<br />
økes og at det er ordninger for festivaler innen alle kunstneriske<br />
genre. Kompetanseutvikling er også nødvendig for å redusere<br />
risiko og sårbarhet.<br />
fra Kulturforbundet -<br />
Kulturarbeidernes<br />
egen fagforening<br />
Annonse<br />
Hvorfor melde deg inn i<br />
Kulturforbundet /DELTA/YS?<br />
Ø Å være fagorganisert er en forsikring av jobben.<br />
(Like viktig som å forsikre hus og bil).<br />
Ø Samtidig blir du med i en kulturfaglig og<br />
kulturpolitisk aktiv organisasjon.<br />
Ø Du får en partipolitisk uavhengig organisasjon med<br />
over 62 000 medlemmer i ryggen.<br />
Festivalene preges av en liten administrasjon og stor frivillig<br />
innsats. Dette stiller store krav til dyktighet og effektiv<br />
organisering. Jeg vil herved gi stor honnør til alle de ansatte og<br />
frivillige som nedlegger kjempeinnsats for at vi alle kan tilbys<br />
gode kulturopplevelser på festivaler over hele landet!<br />
Og festivalene er både kilde til erkjennelse, til fornyelse og til<br />
gode sosiale og kunstneriske opplevelser. Jeg oppfordrer alle<br />
til å få med seg en festival i løpet av sommeren. Hengi dere, la<br />
dere behage, men gi også plass til det ukjente – overraskelsen.<br />
Kunstens rolle er å engasjere! Det er møtet mellom erfaring/<br />
tradisjon og det ukjente som gir utvikling.<br />
Dra på festival og bli inspirert!<br />
Hilsen Øivind<br />
*) Fotnote finnes på<br />
www.kulturforbundet.no<br />
Alle nye medlemmer<br />
i 2009 får boka<br />
”Kultur former framtida”<br />
GRATIS<br />
Med bidrag fra blant andre Audun Myskja, Conrad Hagen,<br />
Elizabeth C. Bjørn-Hansen og Even Ruud<br />
Les mer om boka, omtaler og bestilling,<br />
faglige ressurssider, aktuelle lenker,<br />
medlemsfordeler og innmelding på<br />
www.kulturforbundet.no<br />
Kulturforbundet er tilsluttet YS gjennom DELTA, et<br />
partipolitisk uavhengig forbund med over 62 000 medlemmer
31. årgang. Nr. 6 2009<br />
Etablert som Kulturnytt i 1979 av Norsk Kulturråd,<br />
daværende Statens idrettsråd og Statens ungdomsråd.<br />
Ski et navn til Kulturliv i 2001 og relansert som<br />
Kultmag i 2007. Kultmag skal gjennom en uavhengig,<br />
kritisk og fordomsfri journalistikk fremme mangfold<br />
og re eksjon i hele kulturfeltet.<br />
Redaksjon<br />
Redaktør:<br />
Esben Hoff<br />
esben@kultmag.no<br />
23 31 02 39 / 908 89 494<br />
Utgiver: Mentor Medier<br />
Ansvarlig redaktør og daglig leder: Magne Lerø<br />
Redaksjonens adresse:<br />
Kultmag, Postboks 1180 Sentrum, 0107 Oslo<br />
post@kultmag.no<br />
www.kultmag.no<br />
Besøksadresse:<br />
Møllergata 1-3, Oslo<br />
Trykk: Naper<br />
Annonser<br />
Produktsjef <strong>Ny</strong> <strong>Tid</strong>: Produktsjef Kultmag:<br />
Anne Lena Gallefoss William Dall<br />
930 07 444 920 25 722<br />
annelena@nytid.no william@kultmag.no<br />
Neste utgave: 29. mai<br />
Materiellfrist: 25. mai<br />
Materiell sendes til: mat@mentormedier.no<br />
Mer informasjon: www.mentormedier.no<br />
Abonnement<br />
<strong>Ny</strong> <strong>Tid</strong> as, Postboks 1180 Sentrum, 0107 Oslo<br />
Telefon 22 31 04 80, faks 22 31 03 05<br />
Bestill på e-post: abo@nytid.no<br />
<strong>Ny</strong>e og lavere priser. 12 utgaver per år. 32 sider hver gang.<br />
Årsabonnement med 12 utgaver pr år 590,-<br />
Tilleggsabonnement 3-7 eks 443,-<br />
Tilleggsabonnement 8 og fl ere 295,-<br />
Student 295,-<br />
Kultmag kommer siste fredag i hver måned.<br />
Betaler du et tillegg på 605,- per år får du <strong>Ny</strong> <strong>Tid</strong> hver uke,<br />
i alt 52 utgaver per år. For ytterligere prisinformasjon se:<br />
www.nytid.no/informasjon/abonnement/<br />
Kultmag utgis av Mentor Medier as med støtte fra Norsk Kulturfond<br />
Sjekk www.kultnett.no og www.kultmag.no<br />
Kulturnyheter hvert 15. minutt!<br />
Forsidefoto: Det svenske bandet In Flames avslutter Hovefestivalen<br />
2008. FOTO: SCANPIX<br />
Den østerriske økonomen og losofen Joseph<br />
Alois Schumpeter (1888-1950), som etter at<br />
han yktet til USA i mange år var professor<br />
ved Harvard-universitetet, var særlig opptatt<br />
av gründernes og innovasjonenes rolle i den<br />
økonomiske utviklingen. I sin teori utviklet han<br />
et begrep han kalte for «kreativ ødeleggelse»;<br />
«creative destruction». Tesen er at i tider som<br />
våre må noe død; alt kan ikke leve til evig tid; alt<br />
har ikke livets rett, selv om det rammer hardt for<br />
dem det gjelder. For i og av det som blir ødelagt<br />
vil det komme noe nytt og bedre. Økonomiens<br />
syklus skal sørge for nyskapning, en kra som<br />
o e fører til noe bedre. Hva en så kreativ og<br />
viljesterk gründer som designeren Bård Eker<br />
kan få til med Saab kan vi jo bare lure på. At<br />
Saab for øvrig er invitert med på Tomas Ledins<br />
sommerturnè viser at mange er engasjert i konsernets<br />
skjebne.<br />
Det er helt åpenbart at det norske festivalmarkedet<br />
lider av alvorlig overetablering. Tallet 600<br />
er blitt nevnt, selv om medlemsorganisasjonen<br />
Norske Festivaler ikke har ere enn nærmere 80<br />
medlemmer. Den ville veksten som vi har opplevd<br />
de senere årene kk et skudd for baugen i or med<br />
ere røde tall og konkurser. Hove<br />
utenfor Arendal gikk med 17<br />
millioner i minus og etterlot<br />
seg ganske mange forsmådde<br />
kreditorer. Kunstnerisk var<br />
det, slik To en Gunnufsen<br />
har for vane å levere,<br />
strålende.<br />
FOTO: C.F. WESENBERG<br />
La dem dø!<br />
Innhold<br />
Esben Hoff<br />
Redaktør<br />
64 Grøsseropera<br />
66-67 Intervjuet: Jørgen Roll<br />
68-69 Eksportkontor for scenekunst<br />
70-77 TEMA: Festivalenes fremtid<br />
79 Omfavner Facebook<br />
80 Norsk-russisk kultursamarbeid<br />
81 Import/eksport<br />
84 Kultur former fremtiden<br />
86 Dagbok<br />
LEDER<br />
Å arrangere festival er risikosport i førstedivisjon.<br />
Mange ukjente faktorer skaper grå hår hos<br />
dem som ønsker å ha orden i sysakene. Og i et år<br />
med nanskrise og sponsortørke bør langt ere dø<br />
av naturlige årsaker, for det er hverken nok o entlige<br />
midler, sponsorkroner eller publikum til å fø<br />
dem alle. Dessuten er mange for like. Det har om<br />
ikke annet gitt de store artistene gode inntekter.<br />
Sommerfestivaler bør og skal ikke være en del<br />
av et bredt anlagt nasjonalt kulturansvar, fordi<br />
mange av dem beveger seg i en global festivalindustri<br />
med sterke kommersielle føringer. Hvordan<br />
lokale politikere, o entlig virksomhet og<br />
næringsliv støtter noe de tror på er opp til dem,<br />
men det kan ikke være Kulturdepartementets<br />
eller Kulturrådets oppgave å holde liv i den norske<br />
festival oraen. Sånn sett er det bra at stadig<br />
ere næringslivsaktører har fått øynene opp for<br />
den såkalte «multiplikatormodellen». «Det provoserer<br />
meg så inni veggene at de som virkelig<br />
skor seg på dette, slik som hoteller, restauranter<br />
og andre næringer, bare sitter tilbakelent og håver<br />
inn. Nå blir det de små bedri ene som ikke<br />
tjener en krone på Quart, som må dra festivalen<br />
i gang», sier pølsemaker Tom Drangsholt i<br />
Sørlandskjøtt til avisen Fædrelandsvennen om<br />
Quart-festivalens utfordringer med å få med<br />
næringslivet.<br />
Festivaler er først og fremst en kunstnerisk<br />
opplevelse – men de senere også veldig mye mer.<br />
Festivalmarkedet ligger helt i front blant aktørene<br />
i den voksende Opplevelsesindustrien, hvor nyskapning<br />
er en permanent tilstand.<br />
«Kreativ ødeleggelse» er derfor en positiv kra<br />
til det beste for norske festivaler.<br />
88<br />
87 Momsfritak og kulturkort<br />
88-91 Opera for de minste<br />
93 Kultur og næring<br />
KULTMAG 63
Nå kommer grøsseropera for barn<br />
Med støtte fra Norsk Kulturråd skal gruppa<br />
Trio Alpaca til høsten sette opp samtidsoperaen<br />
Søtskolen, en operagrøsser for de yngste. Mot,<br />
styrke, svakhet og vilje er noen av temaene i<br />
oppsetningen, som har norgespremiere ved Teaterhuset<br />
Avantgarden i Trondheim i september.<br />
Trio Alpakka er en pianotrio fra Trondheim, som også spiller sammen<br />
med en rekke andre musikere og kunstnere. Operaen Søtskolen tar for<br />
seg hvordan barn, og spesielt jenter blir utsatt for omgivelsenes krav om<br />
å være snille og å se ut på bestemt måte. Men er det alltid best å være så<br />
snill og søt? Hovdepersonen i stykket nner ut at det òg nnes andre<br />
egenskaper som er viktige å ha med på veien.<br />
Forestillingen legger opp til mange kontraster med både spenning<br />
og humor kombinert med et alvorlig innhold. Det rø e uttrykket og<br />
grøsserformen er skapt for et ungt publikum, og ment å være en invitasjon<br />
til å re ektere over såre spørsmål om identitet kopla til det vakre<br />
og det stygge.<br />
Søtskolen var opprinnelig skrevet for de svenske rikskonsertene i 1999<br />
og er tidligere satt opp i Sverige og i Tyskland. Operaen er skrevet for to<br />
Musikk og teknologi i skjønn forening<br />
For mange av dagens musikere og<br />
kunstnere gir ny teknologi nytt spillerom<br />
for kunsten. På musikkfeltet<br />
er det nå sti et et krysseuropeisk<br />
verksted for å nne nye og teknologisk<br />
avanserte løsinger for musikere<br />
og komponister.<br />
NOTAM - norsk senter for teknologi i musikk og<br />
kunst - har i fl ere vært med i et europeisk nettverk<br />
som ønsker å gjøre avansert teknologi tilgjengelig<br />
for musikere og komponister. Nettverket er satt<br />
sammen av forskningsmiljøer og musikkensembler<br />
fra Norge, Sverige, Danmark, Frankrike, Storbritannia,<br />
Polen og Østerrike. I tillegg til Notam er BIT<br />
20, samtidsmusikkensemblet fra Bergen, med fra<br />
Norge, skriver Norsk Kulturråd i en pressemelding.<br />
Prosjektet har fått navnet Integra, og har for andre<br />
gang fått midler fra EUs kulturprogram. Norsk<br />
kulturråd støtter Notam med 225 000 kroner for<br />
sin del i prosjektet.<br />
REDAKSJONEN<br />
64 KULTMAG<br />
sopraner, en mezzo og en baryton. Musikken er skrevet av den nordiske<br />
samtidskomponisten, Karin Rehnqvist, og librettoen av dramaturg Kerstin<br />
Klein-Perski. Forestellingen, som er støttet med 400 000 kroner<br />
fra Norsk Kulturråd, er en del av barneteaterfestivalen til Teaterhuset<br />
Avantgarden i september 2009.<br />
REDAKSJONEN<br />
BIT 20, samtidsmusikkensemblet fra Bergen, er en av<br />
deltakerne fra Norge.<br />
FOTO: LINE OLAISEN/BIT20 ENSEMBLE
Følg samspillet mellom kultur og næringsliv<br />
på www.kulturognaringsliv.org – eller delta selv!<br />
Forum for Kultur og Næringsliv er en aktiv brobygger mellom<br />
kultur og næringsliv. Foreningen ble etablert i 2001 og har siden<br />
vært en pådriver for kultur og næringslivssamarbeid i Norge og<br />
teller over 200 medlemmer fra kultur- og næringsliv.<br />
Forum for Kultur og Næringsliv skaper nettverk og møteplasser,<br />
bygger kompetanse og sprer informasjon om kultur og næringslivssamarbeid.<br />
På hjemmesidene våre holder vi medlemmene<br />
og andre interesserte oppdaterte på nyheter innen feltet,<br />
tilgjengeliggjør ressurser og presenterer de gode eksemplene.<br />
Hensikten er alltid å stimulere til samspill, gjensidig overføring av<br />
verdier, kunnskap, kompetanse og holdninger.<br />
Møteplassen for kultur- og næringslivsinteresserte!<br />
Forum for Kultur og Næringsliv lanserte høsten 2006 møteplassen<br />
INSIDE – der næringslivsbedrifter og kulturbedrifter åpner sine<br />
dører og inviterer til en hyggelig og lærerik mottakelse hos seg.<br />
Møteplassen INSIDE skal inspirere deg, øke ditt nettverk og gi<br />
deg ny innsikt.<br />
Bli medlem i Forum for Kultur og Næringsliv!<br />
Medlemmer får invitasjoner til seminarer i inn- og utland, ofte til<br />
redusert pris. Medlemskapet gir også tilgang til kompetanseutvikling<br />
og – utveksling gjennom kurs og workshops for ledere både i<br />
kultur-, organisasjons- og næringsliv, samt tilgang til internasjonale<br />
erfaringer, faglige fora og konferanser.<br />
Mer informasjon om Forum for Kultur og Næringsliv og medlemsfordeler finner du på www.kulturognaringsliv.org<br />
Postboks 5250 Majorstuen, 0303 Oslo Telefon: + 47 23 08 81 12 Telefaks: + 47 23 08 80 01<br />
www.kulturognaringsliv.org info@kulturognaringsliv.org<br />
KULTMAG 65
INTERVJUET<br />
En ringrev i festivalbransjen<br />
Festivalsjef Jørgen Roll trosset nankrisen og drev i år Norwegian Wood<br />
med overskudd. Etter 18 år er festivalen en av Norges mest solide.<br />
Du er kjent som en av pådriverne bak Norwegian<br />
Wood. Hva er drivkraften bak festivalen?<br />
Håkon Hartvedt, Sten Randers Fredriksen og jeg<br />
utviklet i 1990 ideen om å lage en musikkfestival.<br />
Vi kk stablet den første festivalen på beina i<br />
1992. Vi startet dette fordi vi var, og fremdeles<br />
er glade i musikk. Hadde ikke lidenskapen for<br />
musikk ligget i bunn, hadde det nok ikke vær<br />
noen Norwegian Wood i dag. I begynnelsen var<br />
det mye slit, læring og feiling. Vi hadde ikke positiv<br />
egenkapital før det ortende året, det vil<br />
si i 2006. Vi er utdannede siviløkonomer alle<br />
tre, men det er nok ikke alt som skal til for å<br />
drive festival. Det er greit å kunne budsjettering,<br />
men festival er ingen vanlig bedri . Men Sten<br />
hadde erfaring fra Kalvøya-festivalen, som han<br />
var med på å starte i 1971. Det lønner seg å ha<br />
en ringrev på laget!<br />
Flere rockefestivaler gikk i 2008 med underskudd,<br />
og fl ere gikk konkurs. Det meldes om<br />
samme tendenser i år. Norwegian Wood gikk<br />
derimot med overskudd i år. Hva er hemmeligheten<br />
bak Norwegian Wood?<br />
Norwegian Wood er i aller høyeste grad resultat<br />
av et gruppearbeid. Så mange inke og utholdende<br />
folk som sammen har hatt et ønske om å<br />
lage magiske musikalske øyeblikk. Vi har motivert<br />
hverandre til å stå på et år til når det har<br />
sett litt bratt ut.<br />
Vi har forsøkt å være stramme på kostnader<br />
og kontroll. De inke folkene hos oss som har<br />
ansvaret for sentrale funksjoner har hatt dette<br />
ansvaret i mange år og vet hvordan tingene skal<br />
gjøres. Stabilitet i organisasjonen er nok en nøkkel.<br />
Dessuten har vi avholdt festivalen og utviklet<br />
oss på samme sted i mange år, og vi forstår<br />
derfor hvordan vår «venue» virker. Sist men ikke<br />
minst har vi et godt samarbeid med Live Nation<br />
som booker alle internasjonale artister for oss.<br />
66 KULTMAG<br />
Riktige artister til så riktig pris som mulig er<br />
selvfølgelig veldig viktig.<br />
Har dere møtt utfordringer i disse finanskrisetider?<br />
Nei, jeg tror faktisk ikke vi har merket noe til det.<br />
Vi har vært veldig strenge på å ikke gi etter for<br />
visse artisters skyhøye honorarkrav, men det har<br />
vi alltid vært. Vi har god kontroll på økonomien,<br />
og det skulle bare mangle. Vi er jo siviløkonomer<br />
alle tre.<br />
Hvordan tror du festivalmarkedet vil se ut om<br />
fem år?<br />
Sannsynligvis har noen av de festivalene vi kjenner<br />
i dag blitt borte, og det er har sikkert dukket<br />
opp nye. Det er livets syklus, det. De færreste<br />
holder det gående i 18 år, hehe. Festivalfusjoner<br />
kan jeg vanskelig se for meg. Nisjefestivaler<br />
kommer det til å dukke opp est av. Ifølge Norsk<br />
Rockforbund oppgis det ulike årsaker til at festivaler<br />
får problemer. Det pekes på både dårlig<br />
vær, avlysninger fra artistene og økte bookingutgi<br />
er.<br />
Arrangerer du festivaler ut fra hvilke artister<br />
du selv har lyst til å høre?<br />
Ja, litt blir det vel. Regelen er egentlig at man ikke<br />
skal booke etter egen platehylle. Men det likner<br />
veldig på min platesamling av og til. Samtidig<br />
må man også booke etter det man mener man<br />
har peiling på.<br />
Hvilke tips har du til andre festivalarrangører?<br />
Ikke jobb med kun «best case» scenario i budsjettene<br />
og ikke strekk artistbudene basert på<br />
samme type budsjett.<br />
Ta med folk i festivalarbeidet som har komplementære<br />
kunnskaper og erfaring. Ta gjerne<br />
med en sur og gretten revisor i styret!<br />
Jørgen Roll:<br />
● Jørgen Roll (51) - sjef for Stabek Event og<br />
festivalen Norwegian Wood<br />
● Født og oppvokst på Blommenholm.<br />
● Gikk på Nadderud gymnas og dro deretter<br />
til Utah på et friidretts-stipend. Studerte<br />
økonomi i USA.<br />
● Aktivt medlem i Den Norske Turistforrening<br />
og drev med friidrett ungdomstida.<br />
● Startet i 1992 festivalen Norwegian Wood<br />
med kameratene Haakon Hartvedt og Sten<br />
Randers Fredriksen. Festivalen ble først holdt<br />
på Bærums Verk men fra 1994 har den blitt<br />
fast innslag i Frognerbadet.<br />
● Forlovet med Lena Stølen som er prosjektleder<br />
i Dinamo PR.<br />
● Er helge-pappa for døtrene Ina på sju og Ann<br />
Mari på ti.<br />
● I CVn hans står det blant annet: tildelt sykkelknappen<br />
3 ganger, og har håndhilst på<br />
samtlige nålevende medlemmer i The Rolling<br />
Stones.<br />
Norwegian Wood<br />
● Musikkfestival 11. - 14. juni.<br />
● Arrangeres i Frognerbadet, Oslo for 18. gang<br />
i år.<br />
● Headlinere var Neil Young, Nick Cave, Bigbang,<br />
Duffy og Keane.<br />
● Solgte ca. 30 000 billetter.<br />
● Har hatt artistnavn som Bob Dylan, David<br />
Bowie, Johnny Cash og Van Morrison på<br />
plakaten fl ere ganger
FoTo: Kyrre Lien / SCAnPiX<br />
KULTMAG 67
NYHETER<br />
Ønsker seg<br />
eksportkontor for<br />
scenekunst<br />
Bergen kommune i samarbeid med<br />
fl ere kunstneorganisasjoner arbeider nå<br />
for et felleskontor for eksport av scenekunst<br />
fra Norge etter modell av NORLA<br />
og MIC, og håper det er en realitet fra<br />
2011. Aktørene er enige om innhold,<br />
men detaljer og fi nansiering gjenstår.<br />
AV: BJØRN LØNNUM ANDREASSEN OG ESBEN HOFF<br />
– Vi har ønsket å høre aktørenes meninger om<br />
et felles senter. Det er tenkt at Bergen kommune<br />
vil bidra noe økonomisk, men om sceneaktører<br />
fra hele Norge skal delta - må ere på banen med<br />
nansiering. Opprettelsen av et senter er i så fall<br />
steg to, med mer konkretisert innhold og funksjon,<br />
sier rådgiver Tine Rude i byrådsavdeling for<br />
kultur, idrett og næring i Bergen kommune.<br />
RESSURSGRUPPE<br />
Det var i slutten av mai at en ressursgruppe<br />
bestående av representanter fra myndigheter,<br />
ere kulturinstitusjoner og utenlandske kolleger<br />
(se oversikt under) møttes i Bergen for å se på<br />
muligheten for å etablere et utenlandskontor. På<br />
møtet deltok også Giskes høyre hånd, statssekretær<br />
Halvard Ingebrigtsen. Tilbakemeldingene<br />
DELTAKERE PÅ MØTET I BERGEN 25. MAI:<br />
NAVN INSTITUSJON<br />
Statssekretær Halvard Ingebrigtsen KKD<br />
Direktør Morten Gjelten NTO Norsk teater- og orkesterforening<br />
Styremedlem Hege Pålsrud RadArt og produsent<br />
Prosjektleder Ann-Christin Danhammar Kungliga Operan i Stockholm,<br />
tidl. Daglig leder Jo Strømgren Kompani<br />
Kunstnerisk leder Sven Åge Birkeland BIT Teatergarasjen<br />
Teatersjef Carl Morten Amundsen Teatret Vårt<br />
Daglig leder Tove Bratten Danse- og Teatersentrum og<br />
Utenriksdepartementet, kulturseksjonen<br />
Daglig leder Randi Urdal Danseinformasjonen<br />
Festspilldirektør Per Boye Hansen Festspillene i Bergen<br />
Leder for internasjonalt arbeid Pieter Zeeman The Netherlands Fund for Performing Arts+<br />
Direktør Sanna Rekola Dance Info Finland<br />
Kunstnerisk leder Mark Yeoman Noorderzon - Performing Arts Festival Groningen<br />
Scenekunstkonsulent Elisabeth Egseth Hansen Norsk kulturråd<br />
Rådgiver for scenekunst Tine Rude Bergen kommune, Byrådsavdeling for kultur,<br />
næring og idrett, seksjon for kunst og kultur<br />
68 KULTMAG<br />
etter møtet var positive.<br />
– Initiativet ble bra mottatt, og det er tydelig<br />
at ekstra satsing på eksport er noe scenekunstinstitusjonene<br />
ønsker, sier Rude.<br />
Så langt er det avklart at Norsk teater- og orkesterforening<br />
samt Danse- og teatersentrum<br />
jobber kulturpolitisk, mens Norsk kulturråd fordeler<br />
midler til internasjonal satsing – men ingen<br />
driver med informasjon utad, samtidig som alle<br />
har egne nettverk i Norge og utlandet.<br />
ETTER MODELL AV …<br />
Modellen for et eksportkontor for scenekunst er<br />
organer som MIC, Norsk Musikkinformasjon,<br />
OCA, O ce for Contemporary Art Norway og<br />
NORLA, Norwegian ction and non- ction<br />
literature abroad<br />
Sistnevnte formidler kontakt mellom norske<br />
forfattere/forlag og utenlandske oversettere,<br />
forlag, universiteter og andre med interesse for<br />
norsk litteratur – samt støtter utenlandske forlags<br />
oversettelser av norske utgivelser. Lanseringsreiser<br />
og forfatterpresentasjoner i utlandet<br />
støttes også.<br />
– På dette stadiet er det forskjellige meninger<br />
om hvordan et felles kontor for eksport av<br />
scenekunst skal være. Jeg tror det er ganske god<br />
enighet om det grunnleggende, men å tilfredsstille<br />
est mulig parter vil sikkert ta tid. Både<br />
det frie feltet og institusjonene er med. For å få<br />
nansiering må kanskje arbeidsområdet til et<br />
senter avgrenses i forhold til tilstøtende organisasjoner,<br />
sier Rude.<br />
KKD har signalisert positiv interesse, men<br />
uten at statssekretær Halvard Ingebrigtsen har<br />
lovet penger på neste års Statsbudsjett.
Gjennom kunstnerstipend,<br />
atelierfellesskap i Spriten på<br />
Klosterøya og et visnings- og<br />
produksjonssted for kunst<br />
posisjonerer Skien seg nå som<br />
kunstnerby.<br />
AV: ESBEN HOFF<br />
– Prosjektet er initiert av Skien kommune som<br />
et ledd i å møte utfordringene Skien har som by.<br />
Uten utdanningsinstitusjoner, tradisjonsbundet<br />
tungindustri og truet av fra ytting, har byen behov<br />
for nytenking og få tilført ny kompetanse,<br />
sier kulturkonsulent i Skien kommune, Tom-<br />
Erik Lønnerød.<br />
Kunstnerbyen har nettopp mottatt 1 mill av<br />
Norsk kulturråd til å videreutvikle Spriten til<br />
også å huse et produksjonssted for kunst kombinert<br />
med formidlingsmuligheter, en slags produksjonsrettet<br />
kunsthall.<br />
Kunstnerstipend med opphold i Skien ble startet<br />
i 2006, og deles i år ut for erde gang. Atelierfellesskap<br />
i Spriten på Klosterøya ble startet i<br />
2007 og huser 13 atelierer. Visnings- og produksjonssted<br />
for kunst utvikles i 2009/2010. Kunstnerstipendet<br />
med opphold i Skien består av<br />
fri leilighet i Skien i inntil 12 mnd, atelierplass på<br />
kunstnerfellesskapet Spriten, Klosterøya i Skien<br />
og et stipend på 150.000,-, hvorav 120.000,- går til<br />
kunstneren, mens 30.00,- settes av til formidlingsrelatert<br />
arbeid knyttet til kunstnerens opphold i<br />
Skien. I tillegg har kommunen etablert 2 etableringsstipend<br />
for yngre kunstnere á kr 25.000,-<br />
som ønsker å etablere seg i Skien kommune.<br />
Skien kommune tenker nytt, og har<br />
nå satt i gang et prosjekt for å gi<br />
kunstnere i kommunen mulighet til å<br />
leve av sitt virke som kunstnere.<br />
Skien tar grep som kunstnerby<br />
– Stipendet skal gi kunstnere anledning til å<br />
utvikle seg kunstnerisk og sette dem bedre i stand<br />
til å leve av sitt virke som kunstner i kommunen,<br />
sier Lønnerød. Prosjektet Kunstnerbyen består<br />
også av den årlige utendørsutstillingen Tempo<br />
Skien og Telemark kunstnersenter i Skien.<br />
KUNSTNERE I KLOSTER<br />
I 2007 ble den gamle spritfabrikken på Klosterøya<br />
konvertert til atelierer for kunstnere og<br />
et fellesverksted er under utvikling. 13 atelierer<br />
leies nå ut til profesjonelle kunstnere, hvor Skien<br />
kommune subsidierer husleie. Lønnerød mener<br />
det er et stort potensial for å utvikle et fellesverksted<br />
i Spriten. Den nedre hallen har god<br />
takhøyde og en rø verkstedsestetikk som kan<br />
passe til å etablere et verksted som kan ivareta<br />
ere arbeidsformer og kunstneriske uttrykk.<br />
KULTMAG 69
FESTIVAL<br />
SHOULD W<br />
OR<br />
SHOULD<br />
DIE?<br />
70 KULTMAG
E STAY<br />
WE<br />
I et marked truet av nanskrise, sponsortørke og overetabler ing,<br />
er norske festivaler i støpeskjeen mer enn noen gang. Blir det<br />
dyrking av rene nisjer eller større sponsorfestivaler?<br />
AV: ANITA MATHISEN<br />
KULTMAG 71
FoTo (denne oG ForriGe side): Tor eriK schröder/scAnPix<br />
Festival<br />
– De siste årene har vi sett en overetablering av<br />
festivaler, sier Kjetil Strømseth, rådgiver i markedsanalysebyrået<br />
Synovate. Han mener det er<br />
naturlig og hensiktsmessig at noen festivaler<br />
faller fra - hvem som har livets rett.<br />
Fra 2007 til 2008 økte festivalsponsing med<br />
utrolige 36 prosent Til sammenligning økte<br />
sponsingen av kulturlivet for øvrig med 3,5 prosent.<br />
Noe av forklaringen på den voldsomme<br />
økningen i festivalsponsing, er ifølge Strømseth<br />
at festivalarrangørene har blitt bedre på markedsføring<br />
mot potensielle sponsorer.<br />
Men den kraftige økningen i sponsormarkedet<br />
gjør også festivalene mer utsatt når det økonomiske<br />
fundamentet begynner å svikte. Festivalsektoren<br />
er mer sårbar enn kulturen for øvrig,<br />
mener Strømseth.<br />
Sponsor- og eventforeningen, som ble stiftet<br />
i 2001 og har mer enn 90 medlemsbedrifter og<br />
organisasjoner fra både kultur- og næringsliv,<br />
72 KULTMAG<br />
hevder at festivalmarkedet vokst så sterkt at det i<br />
seg selv kan tilsi at veksten vil bremse opp i vanskelige<br />
tider. For det første er det en viss overetablering<br />
av festivaler, og dernest er de noe mer<br />
sårbare fordi de som regel har kortsiktige avtaler.<br />
Mange festivaler har ettårige avtaler, mens idrett<br />
og øvrig kultur gjerne har 4 års kontrakter. Mange<br />
festivaler har fryktet at sponsorene ville forsvinne<br />
med finanskrisen, men det er ikke nødvendigvis<br />
tilfelle, ifølge Sponsor- og Eventforeningen.<br />
– Vi ser at de store, etablerte festivalaktørene<br />
med gode samarbeidsforhold til sine sponsorer,<br />
og som har unngått negative medieoppslag<br />
de siste årene, faktisk gjør det bedre enn forventet,<br />
sier Linnea Svensson, markedsrådgiver<br />
for Øya-festivalen.og medlem av Sponsor- og<br />
Eventforeningen.<br />
Hun mener utfordringen ligger i å hente inn<br />
nye sponsorer, og understreker viktigheten av<br />
å nytenkning.<br />
– Situasjonen krever at festivalene tenker kreativt<br />
og finner nye løsninger for å få budsjettene<br />
til å gå opp, hevder hun.<br />
Overetablering<br />
Ifølge Sponsorforeningen er det i Norge om lag<br />
600 kulturfestivaler, det vil si ca.30 per fylke.<br />
<strong>Ny</strong>valgt styreleder i Norske Festivaler, Kjersti<br />
Stenseng, som til daglig er festivalsjef i Peer<br />
Gynt-stemnet på Vinstra, mener det kan være<br />
for mange festivaler i Norge i dag. Foreningen<br />
Norske festivaler ble stiftet i 1997 og organiserer<br />
per dato godt over 70 festivaler og festspill<br />
innenfor alle kunstsjangre.<br />
– Det er sunt å ha en kritisk gjennomgang og<br />
å se hvem som har livets rett, sier hun.<br />
– Mange av festivalene hadde røde tall og<br />
underskudd i 2008, og det var flere konkurser.<br />
Det er ikke publikumssvikt som er årsaken, men<br />
kostnadsnivået, sier hun.
Hun mener at kampen om de beste artistene<br />
og de største navnene er stor, og at det er for<br />
mange aktører og festivaler på banen i de samme<br />
sommermånedene. Dessuten er presset ganske<br />
høyt, noe hun tror er hovedårsaken,.<br />
Hun mener at mange tror det er en enkel sak<br />
å drive festival, men for at en festival skal ha<br />
livets rett, er det viktig å ha en sterk identitet<br />
og kunstnerisk profil. I dag er de offentlige tilskuddsordningene<br />
svært gode, så det er relativt<br />
enkelt å få et startgrunnlag. Hun mener derfor<br />
det blir feil å spre den offentlige støtten på så<br />
mange festivaler, i stedet for å satse på færre,<br />
men kvalitativt gode festivaler.<br />
– Mange av festivalene vi representerer viser<br />
til underskudd allerede nå. Men det gjorde de<br />
også før sponsortørken, så finanskrisen er ingen<br />
god unnskyldning. De som klarer seg godt, er<br />
gjerne de som har fokusert på å finne aktører i<br />
næringslivet som har sammenfallende målgrup-<br />
Gode nyheter for Hovefestivalens Toffen Gunnufsen og<br />
resten av festival-norge: Musikk og festivaler er den<br />
kulturformen sponsorene mener å ha hatt best utnytte av.<br />
per og verdier. Det er der de langvarige sponsoravtalene<br />
oppstår, sier hun.<br />
Stenseng gleder seg til å se hvem som består<br />
i festivalmarkedet.<br />
– Sommeren i år blir veldig spennende. Det<br />
blir interessant å analysere markedet når sommersesongen<br />
er over. På dette tidspunktet blir<br />
det mye synsing. En skal heller ikke se bort ifra<br />
at finanskrisen kan ha positive følger for festivalmarkedet.<br />
Muligens kan den føre til at folk<br />
dropper dyre utenlandsreiser, og blir hjemme i<br />
Norge og går på festival i stedet, sier hun.<br />
KnutepunKtfestivaler er status<br />
Kjetil Strømseth i Synovate fremholder at noen<br />
festivalarrangører er mye tydeligere på sin egen<br />
profil og målgruppe, og hevder det i hovedsak er<br />
nøkkelen til at de klarer å inngå sponsoravtaler.<br />
– De festivalene som er minst interessante for<br />
både publikum og sponsorer, forsvinner naturlig<br />
nok først. Man må se til de etablerte festivalene,<br />
og lære av dem, sier han, og trekker frem eksempler<br />
som Norwegian Wood og Notodden<br />
Bluesfestival.<br />
– Dette er festivaler som har holdt på lenge.<br />
Norwegian Wood gikk i år med overskudd, og<br />
Notodden Bluesfestival har oppnådd status som<br />
knutepunktfestival. Det er jo gjerne en hver festivalarrangørs<br />
drøm, sier han.<br />
En knutepunktfestival er betegnelsen på en ledende<br />
festival innen sitt område i Norge. Knutepunktstatusen<br />
gir garanti for statlige overføringer<br />
til knutepunktfestivalene over statsbudsjettet. Per<br />
2009 er det 11 norske knutepunktfestivaler,.<br />
– <strong>Tid</strong>ligere var Notodden bare kjent for industri<br />
og Norsk Hydro, men Bluesfestivalen<br />
har bidratt til å snu Notoddens profil, og er nå<br />
primært kjent for kultur og blues. Det er dette<br />
Notodden Fylkeskommune kaller kulturbasert<br />
stedsutvikling. De ønsker å bygge<br />
KULTMAG 73
Festivaltid<br />
– <strong>Tid</strong>ligere var Notodden bare kjent for industri og Norsk<br />
Hydro, men Bluesfestivalen har bidratt til å snu Notoddens<br />
profil, og er nå primært kjent for kultur og blues, sier Kjetil<br />
Strømseth i Synovate. Det er dette Notodden Fylkeskommune<br />
kaller kulturbasert stedsutvikling.<br />
opp profilen, for å få folk til å flytte dit. Klarer<br />
man å overbevise politikerne om at festivalen<br />
kan ha en slik funksjon, kan man få status som<br />
Knutepunktfestival., sier Strømseth.<br />
Ifølge Strømseth kan det også være hensiktsmessig<br />
å henvende seg til lokale sponsorer<br />
frem for nasjonale. Spesielt gjelder dette<br />
de såkalte hjørnesteinsbedriftene.<br />
– Noen sponsorer ser viktigheten<br />
av å sponse lokalmiljøet, og har lettere<br />
for å støtte av sympatiske grunner.<br />
Dette kan være spesielt aktuelt<br />
for mindre festivaler, eller festivaler<br />
med en smalere målgruppe. Ellers er<br />
såkalte hjørnesteinsbedrifter, det vil<br />
si de som har et bevisst ønske om å<br />
profilere seg regionalt fremfor nasjonalt,<br />
å anbefale, sier han.<br />
Tydelig profil<br />
I Grenlandsområdet har den lokale<br />
kraftleverandøren Skagerrak Energi<br />
74 KULTMAG<br />
lenge vært aktiv, både som sponsor av Vestfoldsspillene<br />
og idrett. Det samme ser man i Kongsberg,<br />
hvor den lokale industrien gir økonomisk støtte.<br />
– Disse sponsorene utvikler miljøet sitt, også<br />
som del av sitt markedsføringsbudsjett. De øn-<br />
Totalt 3.505.000.000,-<br />
Idrett<br />
58%<br />
2,048<br />
554<br />
Kultur<br />
16%<br />
531<br />
372<br />
Sosio<br />
11%<br />
Norske festivaler får over en halv milliard kroner i sponsorinntekter.<br />
Festivaler<br />
15%<br />
sker å synliggjøre at de gir noe tilbake til nærmiljøet,<br />
forklarer Strømseth.<br />
Tromsø Filmfestival har også satset på lokale<br />
sponsorer, som Troms Kraft og Sparebanken<br />
Nord, i tillegg til statlig støtte. Men de siste årene<br />
har de sett en ny trend hos de offentlige<br />
sponsorene. Der de tidligere har<br />
fordelt kulturmidlene og vært passive<br />
sponsorer, ser man nå at også Tromsø<br />
kommune og fylkesslag søker å profilere<br />
seg gjennom sponsingen.<br />
Nøkkelen til solide sponsoravtaler<br />
er dermed en tydelig profil overfor<br />
potensielle sponsorer. En kartlegging<br />
av egen målgruppe er avgjørende, for<br />
å finne sammenfallende trekk med<br />
sponsorens kunder.<br />
– På festivaler med et ungdommelig<br />
preg, bruker Telenor stadig DJuice<br />
som avsender, mens de når de eldre<br />
på arrangementer som Festspillene<br />
i Bergen, sier Strømseth.
En tydelig målgruppe er også grunnen til at<br />
IKEA, som i utgangspunktet ikke er en typisk<br />
festivalsponsor, har inngått et samarbeid med<br />
Øya-festivalen.<br />
– En målgruppe med gjennomsnittsalder på<br />
19-20 år hadde vært uinteressant for IKEA. De<br />
ønsker naturlig nok å nå unge mennesker i etableringsfasen.<br />
Men med en gjennomsnittsalder<br />
på 27 år, er selvfølgelig Øyafestivalen attraktiv<br />
for IKEA, sier Strømseth.<br />
Øya har også se senere årene satset bevisst på<br />
en grønn profil. Blant annet samarbeidet festivalens<br />
arrangører alt i 2003 med GRIP, Grøn i<br />
praksis (som er nå er konkurs) for en økt miljøbevisshet<br />
rundt Øya-festivalens arrangementer.<br />
I tillegg samarbeider de med Oikos, fellesorganisasjonen<br />
for økologisk produksjon og forbruk,<br />
for å få til en så høy andel av økologisk mat som<br />
mulig. Maten har siden starten av festivalen i<br />
1999 blitt laget av oslorestauranter, fra 2003 var<br />
denne maten i stor grad økologisk. Bare<br />
de to siste årene har festivalen brukt 50<br />
Foto: Lise Åserud/sCAnPiX<br />
FESTIVALER I LANDSKAPET<br />
Landskap, identitet og<br />
altruisme preger landets små<br />
festivaler. Forsker Anne Wally<br />
Ryan tror de minste festivalene<br />
har størst mulighet til å<br />
klare seg.<br />
Små festivaler er deltema for forsker<br />
Anne Wally Ryans doktorgrad<br />
ved Høyskolen i Nord-Trøndelag<br />
med tittel «Landskapet som opplevelsesrom».<br />
I forskningsprosjektet<br />
har hun blant annet sett på små<br />
festivaler som Steinkjærfestivalen,<br />
Ekstremsportveko på Voss og<br />
Eikerapen Roots Festival i Åseral<br />
i Vest-Agder. Felles for dem er at<br />
konsertarenaene ligger utenfor de<br />
sentrale områdene, og det satses<br />
i høyere grad på naturelementer i<br />
festivalopplevelsen. Ryan tror de<br />
minste festivalene vil ha større tilgang<br />
på sponsormidler i fremtiden.<br />
Spektakulært<br />
- Noe som preger de mindre festivalene,<br />
er evnen til å være innovative<br />
og nyskapende. På Eikerapen har<br />
de tatt i bruk gamle damanlegg<br />
som konsertarena, og med busser<br />
frakter de publikum på en 80 kilometer lang og<br />
smal kraftvei inn i fjellet. I fjor kunne man se<br />
Kari Bremnes stå under disse damanleggene og<br />
synge. Det er vanskelig å beskrive, men en helt<br />
fantastisk opplevelse, forteller hun.<br />
Steinkjærfestivalen og Ekstremsportveko på<br />
Voss har også lyktes i å ta i bruk landskapet<br />
som del av festivalopplevelsen. Der utspiller<br />
programmet seg på både holmer og broer. Og<br />
på Eikerapen kan man nyte bakgårdsmusikk i<br />
«Onkel Ellings hage».<br />
GjenSidiGe påvirkninGSforhold<br />
- Festivaler generelt er med på å påvirke stedet<br />
der de arrangeres, men i de mindre festivalenes<br />
tilfelle, er stedet også med på å forme dem.<br />
Dette skaper et gjensidig påvirkningsforhold,<br />
mener Ryan.<br />
- Innbyggerne har som regel større eierforhold<br />
på landsbygda. Og har dermed større innflytelse<br />
på sponsormarkedet, forklarer hun.<br />
- Det lokale næringslivet har stor interesse for et<br />
godt kulturtilbud i nærmiljøet. De søker å tiltrekke<br />
turister, rekruttere nye arbeidere, og ikke minst<br />
Nebbet i Gudvangen ved Voss har etter hvert blitt et landemerke for basehoppere.<br />
Vanligvis må man gå opp selv, men under Ekstremsportveko er det lagt<br />
opp til helikopterlift så man kan rekke flere hopp i løpet av en dag.<br />
holde på innbyggerne sine. – Når studentene har<br />
vært ute for å studere, ønsker de lokale bedriftene<br />
at de kommer tilbake for å etablere seg i hjembygda.<br />
Disse momentene gjør de små festivalene<br />
attraktive for potensielle sponsorer, sier Ryan.<br />
frivilliGhetSarbeid<br />
Ryan tror det i økonomiske nedgangstider er<br />
enklere for små festivaler å rekruttere frivillige.<br />
I rapporten sin fokuserer hun på forholdet<br />
mellom estetikk, opplevelse og identitet.<br />
- Festivaler er spesielt viktig for ungdommer og<br />
deres oppfattelse av hjemstedet sitt. Stoltheten<br />
ved å ha en lokal festival som trekker gode artister<br />
blir en del av deres identitetsfølelse. Dermed har<br />
de lettere for å ta i et tak for å få festivalen til å<br />
stå på beina, sier hun og viser til Eikerapen Roots<br />
Festival, som har 400 frivillige arbeidere.<br />
- I Steinkjær så vi allerede 6-7 uker før festivalen<br />
at arrangørene mobiliserte til en «dugnad».<br />
Festivalarrangementet ble en møteplass for innbyggerne,<br />
noe som bidrar til folks fellesskapsbehov.<br />
- Alt handler om å skape en god stemning,<br />
mener Ryan.<br />
KuLtMAG 75<br />
Foto: Anders VeVAtne Hereid / sCAnPiX
Festivaltid<br />
Festivaler har hatt den klart største økningen i sponsorinntekter de siste årene, og selv om det skulle bli en liten nedtur takket være finanskrisa, ser fremtiden lys ut på litt sikt.<br />
eikerapen roots Festival lykkelig som halvstor<br />
Fra 900 til 7000 pÅ Fem dager<br />
Festivalsjef Tor Åge Eikerapen mobiliserer halve bygda for å<br />
drive en av landets minste, men lykkeligste festivaler. Han<br />
tror vi i framtiden vil se rene McDonaldsfestivaler.<br />
Eikerapen Roots Festival i Åseral i Vest-Agder er en av landets minste,<br />
men lykkeligste festivaler. Festivalsjef Tor Åge Eikerapen får god hjelp.<br />
– 400 personer er registrert som frivillige, forteller han, og legger til<br />
at man bør ta i betraktning at Åseral bare har 900 innbyggere. I løpet av<br />
festivalens fem dager kommer hele 7000 besøkende innom.<br />
Han legger ikke skjul på at det koster mye penger å drive festival, både<br />
for å kunne betale artister og for å legge til rette infrastruktur som det er<br />
lite av på Eikerapen fra før.<br />
– Men det går bra, slår festivalsjefen fast.<br />
Eikerapen har blant annet tatt i bruk gamle damanlegg hvor de frakter<br />
publikum flere kilometer opp på fjellet<br />
McDonalDsfestival<br />
Tor Åge Eikerapen tror musikkfestivaler som mangler særpreg og profesjonalitet<br />
vil dø. Han mener at tilbudet innenfor de ulike festivalsegmentene<br />
vil tynnes ut, og at det ikke vil komme publikum til gode.<br />
– Jeg tror det vil bli færre like festivaler i fremtiden. Profesjonelle og<br />
kommersielle aktører, som for eksempel bookingbyråer og eventbyråer,<br />
kommer til å etablere McDonaldsfestivaler, sier han.<br />
Det innebærer at festivaler med sentral beliggenhet og strømlinjeformede<br />
programmer vil overta fremtidens festivalmarked. Eikerapen mener<br />
at et annet viktig fundament også vil forsvinne.<br />
– Det vil bli en lavere grad av idealisme, frivillighet og patriotisme enn<br />
det som til nå har preget de norske festivalene, sier han.<br />
Kreativitet<br />
Internasjonale artister lokker mange til festivalen, men de koster. En<br />
festivalleder som ikke har økonomiske ressurser til å konkurrere med de<br />
største, må derfor være kreativ for å lykkes.<br />
– For oss, som har vokst til å bli en mellomstor festival, er den vanske-<br />
76 KULTMAG<br />
Tor Åge Eikerapen mobiliserer halve bygda som festivalhjelp.<br />
ligste oppgaven å lage et nytt og spennende program hvert år. Tilveksten<br />
av norske artister som selger mange billetter, er lav. De siste årene er det<br />
så godt som ingen nye artister som har utviklet seg til å kunne brukes som<br />
headlinere. Derfor blir det for mye resirkulering av gamle helter på toppen<br />
av norske plakater, sier Eikerapen<br />
vare- og tjenestesaMarbeiD<br />
Norske festivaler har store utfordringer med å skaffe sponsorer. Quartfestivalen<br />
har bare klart å huke inn to sponsorer få uker før festivalen starter.<br />
Begge er lokale. Dette til tross for at gründer Arild Buli har et uttalt mål<br />
om å dekke behovet for ti millioner kroner i sponsorinntekter. Eikerapen<br />
har funnet sin egen måte å løse tilsvarende problem på.<br />
- Vår løsning har vært å fokusere mer på varer og tjenester, noe som er lettere<br />
å få tilgang på når lagrene er fulle og ordrebøkene tomme hos sponsorene.<br />
De siste månedene har vi blant annet fått bygget det vi mener er landets<br />
flotteste festivaltoalettanlegg, til en verdi av nærmere en halv million kroner,<br />
helt gratis, sier han. Han legger til at når varer og tjenester regnes med, har<br />
Eikerapen Roots Festival økt sine sponsorinntekter fra i fjor betraktelig.
tonn økologiske råvarer for å servere 130 000<br />
porsjoner «grønn mat» til hver festival.<br />
– I utgangspunktet tror jeg folk går på festival<br />
for den gode musikkens skyld, men vi har fått en<br />
kjemperespons fra publikum på vårt miljøengasjement,<br />
forteller Linnea Svensson, markedsrådgiver<br />
for Øya-festivalen. – Vi har nok ikke sett<br />
økte egeninntekter som følge av den økologiske<br />
profilen, men sponsorene og målgruppa vår setter<br />
pris på at vi tar ansvar, hevder hun.<br />
Ulike fremtidsscenarier<br />
I den ferske rapporten «Finanskrise=festivalrev<br />
olusjon?» peker Synovate på fem ulike fremtidsscenarier<br />
for festivalmarkedet, deriblant såkalte<br />
«No-logo»-festivaler og «Merkevarefestivaler»<br />
(Se undersak). De frykter at finanskrisen kan føre<br />
til at festivalene gir opp eller ikke våger å stole<br />
på kommersielle midler. Storåsfestivalen i Sør –<br />
Trøndelag, som på kort tid er blitt en av Norges<br />
mest profilerte rockefestivaler, gjennomførte i fjor<br />
sponsorfritt, og satset i stedet på offentlige midler.<br />
Det samme gjelder samtidsmusikk-festivalen Ultima<br />
i Oslo, som i år har eksistert i 18 år.<br />
Ifølge Synovate vil man i fremtiden kunne<br />
se rene merkevarefestivaler, hvor en sponsor<br />
tar fullstendig eierskap, og brander festivalen<br />
som en egen merkevare, tilsvarende slik Telenor<br />
Color Line har gjort med «sine» fotballarenaer.<br />
Dette er et kommersielt grep som har eksistert<br />
på Kontinentet i mange år.<br />
– Når store sponsorer som Telenor først er<br />
inne, skal det mye til for at de trekker seg ut, hevder<br />
Strømseth. De satser mye på å sperre konkurrenten<br />
ute. Det så vi i tilfellet Øya-festivalen,<br />
da Netcom trakk seg ut. Så å si dagen etterpå var<br />
Telenor på banen.<br />
Som del av en strategi for å bli mer attraktiv<br />
overfor potensielle sponsorer, oppfordres norske<br />
festivalarrangører til å lære av utlandet. I<br />
Danmark har Roskilde-festivalen samarbeidet<br />
med sine sponsorer om mer kreativ og effektiv<br />
aktivering av sponsingen. De siste årene har for<br />
eksempel Levi’s Jeans sponset et vaskeri med<br />
tørketromler på festivalområdet. Hos Hewlett<br />
Packards stasjon skrev man ut festivalbilder gratis.<br />
Med denne nye formen for markedsføring<br />
sklir sponsoren inn i festivalmiljøet, og tilbyr<br />
mer enn et produkt. Hove-festivalen er en av<br />
de norske aktørene som har latt seg inspirere av<br />
dette, og i fjor kunne man se ladestasjoner i regi<br />
av Telenor. Mens batteriene til mobiltelefoner ble<br />
ladet, fikk publikummere massasje.<br />
<strong>Tid</strong>ligere hadde Telenor som mål å selge<br />
20.000 abonnementer. Men folk går ikke på<br />
festival for å kjøpe mobiltelefoni, og de ønsker i<br />
hvert fall ikke å bli solgt til. I stedet for å sette ut<br />
irriterende «dørselgere» på hvert hjørne, selger<br />
Telenor nå en følelse.<br />
Petter Svendsen, sponsorsjef i Telenor, understreker<br />
viktigheten av å kjenne sitt festival-publikum,<br />
for å kunne oppnå mer solide sponsoravtaler.<br />
– Festivaler har som kjent ulike målgrupper.<br />
Men to festivaler med sammenfallende aldersgrupper<br />
og genre, kan også ha et publikum med<br />
ulike interesser. Der man på Quart-festivalen<br />
deltar som del av en ferie, kommer publikum<br />
på Øya gjerne rett fra jobb og er lett irritable.<br />
Å tilby abonnementer på Øya vil derfor være<br />
spesielt uheldig. Det gjelder å ha en behagelig<br />
tilstedeværelse, for så fort du virker irriterende,<br />
så har du bommet, mener Svendsen.<br />
KULTMAG 77
NYHETER<br />
Diplomatisk vending av Kulturrådet for LMD<br />
Den norske utgaven av Le Monde diplomatique får likevel<br />
pressestøtte. Det bestemte Kulturrådet 9. juni etter at avisen<br />
anket Kulturrådets avgjørelse tidligere i vår.<br />
Den gang mente Kulturrådet at den norskspråklig utgaven av den internasjonale<br />
månedsavisen ikke oppfylte kravet om at 60 prosent av stoffet måtte<br />
være originalskrevet for avisen. Rådet avslo derfor søknaden om støtte på<br />
370.000 kroner.<br />
– Avgjørelsen er svært gledelig for avisen, ettersom det nå endelig fastslås<br />
at LMD er et viktig supplement til den norske mediefl oraen, sier redaktør<br />
Remi Nilsen til Kultmag.<br />
Han synes også avgjørelsen er prinsipielt viktig, fordi Kulturrådet nå går<br />
tilbake på de språkpolitiske føringene de fortolket inn i en tilskuddsordning<br />
som bare bør ha som formål å skape en bred og god offentlighet i Norge.<br />
Avslaget vakte undring i brede pressekretser og blant annet gikk Klassekampens<br />
sjefredaktør Bjørgulv Braanen hardt ut med støtte til avisa.<br />
Med utgangspunkt i Tromsø Symfoniorkester,<br />
Bodø Sinfonietta, Opera<br />
Nord og Musikkteatret i Bodø etablerer<br />
Staten nå Nordnorsk Opera og<br />
Symfoniorkester AS.<br />
Selskapet skal drive og utvikle et symfoniorkester<br />
i Nord-Norge, drive kjerneensemblene<br />
Tromsø kammerorkester og Bodø Sinfonietta<br />
samt produsere og formidle ballett, opera og<br />
musikkteater i landsdelen, skriver KKD i en<br />
pressemelding. <strong>Tid</strong>ligere statssekretær under<br />
kulturminister Ellen Horn, Roger Ingebrigtsen,<br />
er valgt som styreleder i det nye selskapet.<br />
Dermed er det klart for en historisk nyvinning<br />
i nordnorsk kulturliv. Den nye organisasjonen vil<br />
bli landsdelens nest største kulturinstitusjon med<br />
et budsjett i 2009 på omlag 41 millioner kroner.<br />
Det var i november Stortinget i behandlingen av<br />
78 KULTMAG<br />
Statsbudsjettet la føringer i forhold til orkesterorganiseringen<br />
i Nord-Norge. Tromsø og Bodø utgjør<br />
kjernebesetningen og skal ha fast medvirkning<br />
også fra Forsvarets divisjonsmusikk i Harstad (40<br />
musikere) og lansdelsmusikerne. Orkesteret vil<br />
være samlet omlag 6 uker i året. De to ensemblenes<br />
ansatte overføres til den nye organisasjonen,<br />
men orkestrene skal opptre som selvstendige ensembler<br />
og sikres kunstnerisk frihet og integritet.<br />
ØKNING<br />
- Vi skriver nå på en søknad for statsbudsjettet<br />
for 2010, hvor vi ønsker oss 10 nye musikerstillinger<br />
til Tromsø og 3-4 nye stillinger i Bodø.<br />
Målet er at vi skal klare 3-4 større symfoniske<br />
produksjoner i året, pluss deltakelse på festspill,<br />
sier styreleder i det nye selskapet, Roger<br />
Ingebrigtsen til Kultmag.<br />
I forhold til opera er målet å lage to gode<br />
Le Monde diplomatique eies og utgis i Norge av Mentor Medier, som<br />
blant annet også utgir <strong>Ny</strong> <strong>Tid</strong> med Kultmag, Økonomisk Rapport og Ukeavisen<br />
Ledelse. Mentor Medier er et heleid datterselskap av mediekonsernet<br />
Vårt Land AS, som ved siden av dagsavisen Vårt Land også utgir Dagsavisen.<br />
Le Monde diplomatique utgis som månedavis med globalt<br />
politisk engasjement, og var opprinnelig<br />
et bilag til den verdenskjente<br />
franske kvalitetsavisen Le<br />
Monde. I dag er Le Monde<br />
diplomatique en internasjonal<br />
månedsavis som utgis i 46<br />
forskjellige papirutgaver på 26<br />
språk, og har et samlet opplag<br />
på 2,4 millioner eksemplarer<br />
(jan. 2009), samt 27 nettutgaver.<br />
REDAKSJONEN<br />
Opera og symfoni samlet i nord<br />
produksjoner i året, som minst skal vises i to<br />
byer/steder. En av hovedutfordringene for det<br />
nye selskapet er de høye reisekostnadene.<br />
- Nå ser vi fram til å få et sterkt og offensivt<br />
nordnorsk eierskap. Vi bør bruke denne<br />
muligheten til å øke bevilgningene til nordnorsk<br />
kulturliv og tette igjen noe av gapet mellom<br />
nord og sør, sier han.<br />
Tromsø og Bodø kommune og de tre nordnorske<br />
fylkesskommunene skal eie omlag 1/3-del<br />
hver. Den endelige fordelingen av aksjepostene<br />
avklares mellom eierne. Det nye selskapet er<br />
operativt fra 1. juli.<br />
REDAKSJONEN<br />
Nordnorsk kulturliv satser nå stort på opera<br />
og symfoni med den nye organisasjonen.<br />
Bildet viser Solist Ann-Helen Moen synge<br />
Solveigs sang, under generalprøven på Peer<br />
Gynt-oppsetningen ved Kairo i 2006.<br />
FOTO: HEIKO JUNGE / SCANPIX
Stadig fl ere norske forlag satser tungt<br />
på markedsføring gjennom nettsamfunn.<br />
Ifølge foregangsforlagene er det<br />
både penger og oppmerksomhet å<br />
hente på aktiv nettbruk.<br />
Den svenske rockeartisten Tomas Ledin gjør nå sitt for å hindre at svenskenes<br />
bilstoltheter Volvo og Saab fullstendig havner i grøfta. Han har derfor<br />
invitert dem med på sin sommerturné.<br />
Bilprodusentene er storfornøyde og kommer til å stille ut sine bilmodeller<br />
nær scenen på de 25 stedene i Norge og Sverige der Ledin opptrer i som-<br />
mer, skriver den svenske næringslivsavisen Dagens Industri, Sveriges svar på<br />
Dagens Næringsliv.<br />
- Man ska vara stolt över att man är svensk och köpa svenska bilar,<br />
sier sier Tomas Ledin til avisa, og betoner at at sommeren er perfekt for å<br />
selge biler. – Alle er glade glade på sommeren og det det kommer mange mange folk<br />
til konsertene. Det Det er en lysende mulighet for å få folk til å få opp<br />
Forlagene omfavner facebook<br />
AV: ANITA MATHISEN<br />
I følge Øivind Asbjørnsen, forelegger og daglig<br />
leder i Fritt forlag, er Facebook en av de viktigste,<br />
nye måtene å markedsføre bøker på. Det<br />
lille forlaget er ett av stadig fl ere i forlagsbransjen<br />
som bruker nettsamfunn og sosiale media<br />
aktivt for å nå ut til fl ere potensielle kjøpere.<br />
Og ved å være synlige og aktive på steder som<br />
Facebook, kan mange forlag nå begynne å høste<br />
frukter i form av klingende mynt i kassen.<br />
NETTSAMFUNN SOM STRATEGI<br />
Et av Fritt forlags mest vellykkede nett-stunt så<br />
langt, har vært å opprette en egen Facebook-<br />
gruppe hvor de har bedt brukerne om hjelp til<br />
å fi nne tittel til debutant Jan Erik Fjells roman<br />
Pus:kåt som faen! På det meste hadde gruppa<br />
300 aktive medlemmer. Og det resulterte ikke<br />
bare i oppmerksomhet og presseoppslag, men<br />
økte bestillinger. Asbjørnsen mener forlagene<br />
har vært for trege med å komme på banen, og<br />
understreker det kostnadseffektive ved å benytte<br />
seg av gratis markedsføring på Facebook.<br />
Det er ikke bare småforlagene som ser seg<br />
tjent med å drive aktiv og gratis markedsføring<br />
gjennom nettsamfunnene. Giganten Cappelen<br />
Damm er i ferd med å gjøre kraftig markedsføringsinnhugg<br />
gjennom tilstedeværelse på<br />
så godt som alle nettsamfunn som er aktuelle<br />
for norske brukere. De bruker nettsamfunnene<br />
både til dialog med kundene, og som en<br />
informasjonskanal hvor de kan komme med tips<br />
og informasjon. Forlaget er representert på både<br />
Twitter, Facebook, YouTube og MySpace.<br />
LA FESTEN BEGYNNE<br />
Tomas pluss Volvo og Saab er sant<br />
FOTO: VOLVO CAR CORPORATION<br />
FOTO: CLAUDIO BRESCIANI / SCANPIX<br />
øynene for verdien av svenske biler, sier han.<br />
Volvo og Saab var ikke sene om å gripe forslaget til Ledin.<br />
- Dette blir spennende og passer vårt varemerke som er bygget opp rundt<br />
«det svenske». Publikum på Tomas Ledins konserter er vår målgruppe,<br />
sier konsernsjef i Saab, Jan Åke Jonsson, som også avslører at han selv er<br />
Ledin-fan.<br />
- Jeg ser ikke på dette som en kommersiell greie, men heller<br />
for å snu alle negative følelser til noe positivt, sier han.<br />
Tomas Ledin er med sine 57 år en av svensk rocks grand<br />
old men, som hver sommer gjennomfører en sommerturne.<br />
Hans mest kjente låt er «Sommaren er kort».<br />
FOTO: GM CORP<br />
KULTMAG 79
NYHETER<br />
Norsk-russisk kultur samarbeid i gang<br />
80 KULTMAG<br />
Jazz, biblioteker, barn og urfolk er blant de viktigste stikkordene i det første<br />
treårige programmet for norsk-russisk kultursamarbeid.<br />
Det var midten av juni at kultur- og kirkeminister<br />
Trond Giske og Russlands kulturminister Alexander<br />
Avdejev signerte det første treårige programmet<br />
for norsk-russisk kultursamarbeid, som løper<br />
fra 2010 til 2012. Handlingsplanen for norskrussisk<br />
kultursamarbeid i nordområdene ble<br />
signert av de to ministrene i Oslo i januar, skriver<br />
KKD i en pressemelding. Planen legger opp til<br />
treårige programmer som alle skal løfte frem<br />
forskjellige temaområder på kulturfeltet. I tillegg<br />
foregår et utstrakt kultursamarbeid på regionalt<br />
nivå i de tre nordligste fylkene og i det nordvestlige<br />
Russland. I det første samarbeidsprogrammet<br />
er følgende områder trukket fram:<br />
JAZZ<br />
Det legges særlig vekt på å gjøre den årlige internasjonale<br />
festivalen «Jazz days» i Arkhangelsk til<br />
en norsk-russisk møteplass.<br />
Trøndelag satser for fullt på kulturnæringer<br />
Nord- og Sør-Trøndelag fylkeskommuner, Trondheim kommune og Innovasjon<br />
Norge i Nord- og Sør-Trøndelag har nå i samarbeid utarbeidet en strategiplan for<br />
kulturnæringene i Trøndelag. Musikk, billedkunst, håndverk og fi lm er blant annet<br />
ting det skal satses på.<br />
Strategien, som i disse dager legges frem for de<br />
to fylkestingene, bystyret i Trondheim og styrene<br />
i Innovasjon Norge i Nord- og Sør-Trøndelag, er<br />
Trøndelags første satsing på kulturnæringsområdet.<br />
Strategien er utviklet i nært samarbeid med<br />
aktører innen kulturnæringsfeltet i Trøndelag.<br />
Planen inneholder åtte temaer, som politikerne<br />
i Trøndelag mener har muligheter for å vokse<br />
og produsere for lønnsomme marked. Disse er:<br />
musikk, billedkunst (kunsthåndverk og håndverk),<br />
teater, fi lm, samisk kulturnæring, kulturarv, arkitektur<br />
og design, festivaler og kulturarrangement.<br />
FORSKNINGSFORTRINN<br />
Flere analyser har vist at Trøndelags viktigste fortrinn<br />
i forhold til å skape levedyktige kulturnæringer<br />
er fagmiljøene rundt NTNU og SINTEF. Teknologimiljøene<br />
i Trondheim vil derfor ha en sentral betyd-<br />
FOTO: HÅKON MOSVOLD LARSEN<br />
ning også for videre utvikling og vekst i kulturnæringene,<br />
innenfor de aller fl este av temaområdene.<br />
Hovedmålet i strategiplanen er fl ere sysselsatte<br />
i lønnsomme bedrifter innenfor kulturnæring.<br />
I Trøndelag utenfor Trondheim skal andelen av<br />
antall sysselsatte i kulturnæringene fordobles. I<br />
Trondheim skal samme andel økes til Oslo sitt<br />
nivå. For å oppnå dette er det utarbeidet tre<br />
strategier for å nå målene:<br />
1. Støtte utviklingen av kulturnæringer på steder<br />
og i miljøer med fortrinn og vekstpotensial<br />
2. Videreutvikle det offentlige støtteapparatet,<br />
aktuelle innovasjonsmiljø og virkemidler slik<br />
at de blir relevante, forstått og funksjonelle for<br />
kulturnæringene<br />
3. Utvikle tiltak og arbeidsformer som fremmer<br />
toleranse og nyskaping<br />
REDAKSJONEN<br />
LITTERATUR OG BIBLIOTEK<br />
Dette innebærer blant annet internasjonal bokutveksling<br />
mellom folkebiblioteker og utvikling av<br />
en norsk-russisk bibliotektjeneste i Kirkenes.<br />
FILMFESTIVALER OG KOPRODUKSJON<br />
Blant hovedmålene er å gjøre Tromsø Internasjonale<br />
Filmfestival og The Northern Travelling Film<br />
Festival til norsk-russiske møteplasser.<br />
BARN OG UNGES KUNST- OG KULTUR-<br />
SAMARBEID<br />
Med særlig vekt på å utvikle norsk-russiske<br />
møteplasser.<br />
URFOLKS KUNST OG KULTUR<br />
Det skal skapes felles arenaer for utvikling av<br />
urfolks kunst og kultur.<br />
REDAKSJONEN
Av: Bjørn Lønnum Andreassen<br />
IMPORT<br />
USA-dominerte<br />
rockefestivaler<br />
En enkel gjennomgang Kultmag har gjort viser at årets program<br />
på pop/rock-festivalene Hove, Quart, Øya og Storås har<br />
fl est utenlandske artister fra USA. Ikke uventet kommer band<br />
fra Storbritannia på en knepen andreplass, mens naboer fra<br />
Sverige holder tredjeplass – i det som kan bli en vågal konkurranse<br />
om stort nok publikum.<br />
Øya i Oslo har ikke bare fl est svenske artister, men heller ingen fra USA eller<br />
Storbritannia. Hovedstadsfestivalen har også fl est nasjonaliteter på scenen.<br />
Storås utenfor Trondheim har fl est svenske band i år, og færrest fra Norge.<br />
Quartfestivalen i Kristiansand har foreløpig booket 42 utenlandske artister<br />
eller band, og det er fl este av de festivalene i denne oversikten. Sammenliknet<br />
med Storåsfestivalen er det bare 17 utenlandske band. Av de fi re programmene<br />
kommer bare tre grupper fra Afrika, og det er til Øya og Storås.<br />
LAND ANT. BAND/ARTISTER<br />
ØYA 11. – 15. AUGUST:<br />
Sverige 12<br />
Tyskland 5<br />
Danmark 2<br />
STORÅS 30. JULI – 1. AUGUST:<br />
Sverige 7<br />
Storbritannia 5<br />
USA 3<br />
LAND ANT. BAND/ARTISTER<br />
QUART 30. JUNI – 4. JULI:<br />
Storbritannia 14<br />
USA 14<br />
Sverige 9<br />
HOVE 22. – 25. JUNI:<br />
USA 17<br />
Storbritannia 13<br />
Frankrike 3<br />
Brandon Flowers og<br />
resten av amerikanske<br />
Killers er igjen<br />
en av headlinerne<br />
på Hovefestivalen.<br />
FOTO: CHRIS PIZZELLO/SCANPIX<br />
EKSPORT<br />
IMPORT/EKSPORT<br />
Petter Molvær treffer<br />
stort på kontinentet<br />
med sin kombinasjon<br />
av jazz og elektronika.<br />
Molvær stadig på Kontinentet<br />
Jazztrompetisten, komponisten og produsenten Nils Petter<br />
Molvær har solgt over 200 000 plater i Europa. Sånt blir<br />
det populære turneer av.<br />
Pioner på sitt vis er han ved å kombinere jazz og elektronisk musikk, hvilket<br />
det ble fart i etter studiene ved Trondheim Musikkonservatorium. Spellemannpriser<br />
har han vært med på å ta en rekke ganger, også etter at solokarrieren<br />
startet i 1997. Og dette har gått riktig bra: albumet Khmer, som var<br />
Molværs debutalbum i 1997 på den tyske kvalitetslabelen ECM, har alene<br />
solgt i over 200.000 eksemplarer. Platen var blant de første vellykkede<br />
eksperimentene med å kombinere jazz med samplere og lydbehandlere,<br />
breakbeats, ambient og house. Ferskeste utgitte album er ER fra 2005.<br />
Molvær spiller tre konserter i Tyskland og Spania i tidsrommet 22. juli<br />
til 26. august.<br />
Kjartan Fløgstad<br />
begeistrer i Frankrike<br />
Kjartan Fløgstads roman Grand Manila kom nylig ut i Frankrike<br />
til strålende kritikker, ifølge Gyldendal.<br />
Grand Manila er kommet ut på det velrenommerte forlaget Edition Stock,<br />
som i år feirer sitt 300 års jubileum, og Fløgstad deltok selv på lanseringen<br />
i Paris. Grand Manila er oversatt av Céline Romand-Monnier, og anmelderne<br />
har hentet frem superlativene: Fremragende, stor, ambisiøs, begavet,<br />
poetisk og uten sin like. Bokbilaget til Le Monde, Le Monde des Livres, er<br />
positive nok, mens Livres Hebdo, et annet bokmagasin, mener at han har<br />
skrevet en intelligent, myldrende, vittig opera om globalisering.<br />
Anmelderen Jean-Maurice de Montremy i søndagsavisen Le Journal du<br />
Dimanche, mener at Grand Manila er en lovsang til arbeiderklassen og dens<br />
martyrer, og et anklageskrift mot den drepende og totalitære kapitalismen.<br />
KULTMAG 81<br />
FOTO: SVEIN OVE EKORNESVÅG /SCANPIX
Musicaltreff med Mamma Mia<br />
… OG DANKER UT DET NORSKE TEATRET<br />
Siden premieren på ABBA-musicalen Mamma Mia i mars<br />
har selskapet bak oppsetningen solgt over 100 000 billetter<br />
til i overkant av 100 forestillinger. I snitt har hovedkonkurrenten<br />
Det norske teatret i en tiårsperiode fra 1999 til 2008<br />
solgt 34.418 musicalbilletter i året.<br />
AV: ESBEN HOFF<br />
Besøkstall for musical oppsetninger på<br />
Det Norske Teatret i perioden 1999–2008<br />
År Forestilling<br />
82 KULTMAG<br />
Ant. solgte<br />
billetter<br />
2008 12 Skillingsoperaen 25581<br />
Witch whitch 22165<br />
Ann Magritt 6541<br />
2007 Hair 11655<br />
Ann Magritt 37896<br />
2006 Hair 53632<br />
2005 Piaf 15686<br />
2004 Piaf 36117<br />
2003 Ingen tall<br />
2002 Bør Børson 16958<br />
Antons Villfaring 8358<br />
Draumen om Narnia 23814<br />
Musical, musikal 22001<br />
2001 Ronja Røverdåtter 18961<br />
Bør Børson 31288<br />
2000 Keisaren av Portugalia 14094<br />
Ronja Røverdåtter 26229<br />
1999 Don Quijote 12879<br />
Kilde: DNT<br />
– Vi selger nå billetter til 31. oktober, men<br />
har allerede tatt imot ere store bestillinger<br />
for julebord i november og desember, sier<br />
produsent Maria Mediaas i Blixten & co som<br />
setter opp forestillingen i den gamle Folketeaterbygningen<br />
som tidligere huset Den norske<br />
opera. Det er Ringnes Eiendom som har overtatt<br />
dri sansvaret for bygningen og bekostet<br />
restaureringen.<br />
Dette er tall skyhøyt over det Norges eldste<br />
og mest pro lerte musicalscene, Det norske<br />
teateret i Oslo, har klart å levere. Tall Kultmag<br />
har hentet inn og gjennomgått viser et snitt på<br />
34.418 solgte billetter per år på deres forestillinger<br />
innenfor samme sjanger. Begge scenene<br />
har stengt på sommeren.<br />
Handlingen i MAMMA MIA er lagt til en<br />
gresk øy. Gjennom 22 klassiske ABBA-låter for-
telles historien om Donna, en 40-årig alenemor,<br />
som snart skal gi e bort datteren So e. So e,<br />
som ikke vet hvem som er pappaen hennes, leser<br />
mammaens dagbok og forstår at det nnes tre<br />
mulige fedre. I all hemmelighet inviterer hun<br />
dem til sitt bryllup på den lille greske øya hvor<br />
de bor. En av dem er hennes pappa, men hvem?<br />
Musicalen ble lmet i or og var en av orårets<br />
kassasuksesser.<br />
FOTO: BRINKHOFF/MÖGENBURG<br />
PUBLIKUMSJAKTEN<br />
Kultur – en messe verdt?<br />
Som kjent har vi tradisjoner for å pro lere og selge en rekke<br />
interesseområder gjennom messen som metode – alt fra gamle<br />
tradisjoner innenfor mat og julemesser til hus ids- og MC-messer,<br />
håndverks- og erotikkmesser, jakt- og bokmesser – og mange<br />
til. Alle samler de årlig tusenvis av publikummere i alle aldre,<br />
interesser, legning og lommebok.<br />
Noen av disse messene be nner seg opplagt innefor det utvidede<br />
kulturbegrepet – og mange er på god veg til å nyde nere<br />
våre kulturelle preferanser og referanser, men noe mangler!<br />
Vi har – meg bekjent - ingen messer for den levende («live»)<br />
kulturen – som teater, musikk, dans, stuntpoesi, opera, spel – kort<br />
sagt ingen messer hvor symfoniorkestrene, teateret, operaen og en<br />
rekke andre produsenter av levende kultur, møter et nytt og gammelt<br />
publikum – på messegulvet. Hvorfor det er blitt slik kan man<br />
jo spørre seg om, men det hviler nok unektelig noe «lavkulturelt»<br />
over ordet messe. Men bokfolket har jo gjort dette i mange år med<br />
sine bokmesser og store internasjonale kunstmesser som Art Basel,<br />
Miami Beach, Art Cologne, Arco Madrid, Frieze i London Art<br />
Forum i Berlin og Documenta i Kassel er obligatoriske møteplasser<br />
for kunsteliten. Også her er det måten det gjøres på som sier noe<br />
om hvilket nivå du ønsker å legge deg på.<br />
Hva om vi samlet det kommende årets produksjoner i en stor<br />
messehall, hvor institusjoner kunne presentere seg slik reiselivet<br />
gjør det – med stands (scener) som presenterer smakebiter på<br />
kommende oppsetninger, hvor publikum kan sitte med på en<br />
leseprøve, eller høre dirigentens planer (med live-prøver) for den<br />
kommende sesongens program, med sitt orkester.<br />
Her kan man se for seg en invitasjon «backstage» - på Operaens<br />
messeavdeling, hvor et nysgjerrig publikum kan overvære systuas<br />
arbeid med kostymer eller se scenografens modeller. Dette tror jeg<br />
åpenbart vil kunne senke noen grensesnitt mellom sal og scene –<br />
mellom teknisk interesserte og modere operaproduksjoner.<br />
La oss anta at en slik messe nner sted en helg i september<br />
– som en ny markedsføringskanal mot publikum og som en<br />
kra samling av en bys samlede tilbud innenfor den levende, immaterielle<br />
kulturen. Dette er et opplegg jeg er overbevist om at de<br />
ordførerne jeg kjenner vil like.<br />
Jeg tror også at interessen for å møte scenografen, skuespilleren,<br />
sangeren, musikeren med ere er like stor som å tre e forfattere på<br />
bokmesser og healere på messer for alternative livsprosjekter.<br />
For de som sliter med ansvaret for kulturlivets salgs- og markedsføringsavdelinger,<br />
bør dette kunne være en arena hvor de vil nne støtte<br />
hos bilselgere, bokselgere, reisekonsulenter og andre som har etablert<br />
seg på messefeltet – kort sagt de vil kunne leke med enda ere av de<br />
kommersielle virkemidler som nnes i deres verktøykasser.<br />
Nå er jo dette en idè til ettertanke – ikke minst til re eksjon<br />
over de metoder vi har tradisjon for å benytte i jakten på nytt og<br />
gammelt publikum, men like fullt er messer en formidlingsform<br />
som mange kommersielle aktører benytter – så da er<br />
kanskje ikke dette bare en god idè – men rett ut sagt<br />
en god forretningsidè!<br />
Hansken er kastet. Er det noen som tar den opp<br />
sammen med meg?<br />
Jan Erik Raanes<br />
Produksjonssjef i Forsvarets avdeling for kultur og tradisjon<br />
(FAKT). Han alternerer på å skrive denne spalten.<br />
KULTMAG 83
nyheter<br />
Klikk på kulturen<br />
84 KULTMAG<br />
www.kultnett.no<br />
Paul Curran, ny operasjef<br />
Curran er 42, tidligere danser<br />
men har de siste syv årene<br />
arbeidet som internasjonal<br />
operainstruktør. Paul Curran<br />
er en internasjonalt anerkjent<br />
operaregissør med stor bredde.<br />
Oppdaterte kulturnyheter hvert 15. minutt:<br />
Design: www.stein.as Foto: Statsbygg
Velkommen til Rullatorfestival!<br />
Ta med rullatoren din, godt humør, en hyggelig ledsager og vær klar for en strålende kulturopplevelse<br />
på rullatorfestival! Du kan være med på hel-, halv- eller mini-maraton, du kan få utført<br />
kontroll på «gåtøyet» ditt, du kan lytte til «eviggrønne sanger». Husk å glattpolere rullatoren før<br />
kåringen av den eldste og den mest utsmykkede rullatoren! – og vær klar for festmiddag på bo-<br />
og servicesenteret som avslutning.<br />
Slik var det da Norges første Rullatorfestival<br />
ble rullet i gang på<br />
Gartnerhagen bo- og servicesenter<br />
på Lillehammer 29. mai i or. Arrangementet<br />
var et samarbeid mellom<br />
Den Kulturelle Spaserstokken,<br />
og ble o sielt åpnet av kultursjef<br />
i Lillehammer kommune, Øivind<br />
Pedersen. Festivalen har fått sine<br />
egne pins egne pins og bannere.<br />
Festivalen ble til fordi noen hadde<br />
sett at det i vrimmelen av festivaler<br />
ikke var noe for eldre og bestemte<br />
seg for å gjøre noe med det.<br />
4. juni i år var det duket for ny<br />
Rullatorfestival, denne gang i byens<br />
sentrum med ordfører og rekorddeltakelse.<br />
Festivalen har blitt rammen<br />
om et aktivitetstilbud som del<br />
av Den Kulturelle Spaserstokken i<br />
Lillehammer. På festforestillingen<br />
hadde bo- og servicesentrene dannet<br />
kor, det var opplesninger, sittedans<br />
og eget seniorteater presenterte<br />
en minirevy. Byens seniorkor med<br />
over 60 dyktige sangere deltok også.<br />
Det har vært aktiviteter og øvelser<br />
gjennom vinteren og våren med<br />
profesjonelle instruktører. Fullt hus<br />
og stormende jubel. Det forutgående<br />
opptoget gjennom gatene var for<br />
en av deltakerne den første byturen<br />
på åtte år! Et godt eksempel på at<br />
kultur virkelig gir livskvalitet!<br />
Sommerferien nærmer seg. De<br />
este av oss ser nå fram til ferie, reiser,<br />
sol, hyggelig samvær, aktiviteter,<br />
glade mennesker og et mangfold av<br />
gode opplevelser. Sommeren er også<br />
høysesong for festivaler: Øyafestival,<br />
Quartfestival, Elvefestival, Jassfestival<br />
osv. Og vi ser for oss mange,<br />
kanskje est unge mennesker som<br />
entusiastiske deltakere. Det er ott!<br />
Det som også er ott, er at vi nå har<br />
hørt om ere rullatorfestivaler rundt<br />
i landet, alltid med stor mestrings-<br />
og deltakerglede! Og med en befolkning<br />
som blir stadig eldre er det slik<br />
det bør være. At eldrefestivaler ikke<br />
er et særnorsk fenomen, kan vi blant<br />
annet se når det i Murmansk ble arrangert<br />
festival med tittelen «Alder<br />
ingen hindring». Mange av deltakerne<br />
var over 80 år og framførte sine<br />
program på en fantastisk måte.<br />
Men for mange eldre betyr sommeren<br />
mindre besøk, mer ensomhet,<br />
fravær av opplevelser som gir innhold<br />
i hverdagen. Å bli gammel er<br />
noe de este av oss ikke direkte ser<br />
fram til. Kroppens fysiske og noen<br />
ganger mentale forfall kan være en<br />
tung bør. Like vanskelig kan det være<br />
å bli frarøvet muligheten til å være et<br />
deltakende menneske i arbeidslivet,<br />
i sosial sammenheng og i kulturlivet.<br />
For å gjøre det enda vanskeligere,<br />
blir eldreomsorg redusert til en tung<br />
post på statsbudsjettet som noen<br />
ganger debatteres som om det ikke<br />
Å bli gammel er en naturlig prosess,<br />
ikke en sykdom.<br />
Lena Hillestad<br />
Lena Hillestad er forbundsleder i Kulturforbundet/<br />
Delta. Delta. Sammen med med seksjonsleder seksjonsleder Mette Henriksen<br />
Aas i Fagforbundet og generalsekretær i NOKU,<br />
Norsk kulturforum, Åse Vigdis Festervoll, alternerer<br />
hun på å skrive spalten «Kultur former framtida».<br />
handler om enkeltindivider. Det er<br />
viktig å holde opp at eldre fremdeles<br />
er individer med egen identitet og<br />
verdighet og at de har rett til deltakelse.<br />
Å bli gammel er en naturlig<br />
prosess, ikke en sykdom.<br />
Vi i Kulturforbundet har arbeidet<br />
mye med sammenhengen mellom<br />
kultur og helse. Vi vet at det er forsket<br />
på og godt dokumentert at mennesker<br />
som deltar i kulturaktiviteter hol-<br />
KULTUR FORMER FRAMTIDA<br />
der seg friskere. Kultur skaper trivsel<br />
og er viktig i en periode av livet der<br />
det sosiale og det kunstneriske o e<br />
må nedprioriteres. Flere kommuner<br />
har sett at kultur er et viktig virkemiddel<br />
i helseforebyggende arbeid.<br />
Den Kulturelle Spaserstokken er et<br />
resultat av at også regjeringen ser<br />
viktigheten av å legge til rette for å<br />
gi alle seniorer mulighet til å delta i<br />
kulturelle og sosiale aktiviteter.<br />
Like viktig som gode kulturelle fellestiltak,<br />
er den individuelle kartleggingen<br />
for å nne ut hva hver enkelt<br />
institusjonsbeboer liker. Forskning<br />
har vist at målrettet kultursatsing har<br />
mange positive ringvirkninger: De<br />
eldre trives, personalet får en lettere<br />
arbeidsdag, sykefraværet går ned,<br />
medikamentbruken minskes, det er<br />
hyggeligere for pårørende å komme<br />
på besøk osv. Det er med andre ord<br />
god samfunnsøkonomi i å satse på<br />
kultur i eldreomsorgen.<br />
Og hvis du trenger å argumentere<br />
for hvorfor også eldre skal få<br />
delta aktivt i kulturlivet, så bruk<br />
Kulturloven. Kulturloven har ingen<br />
aldersgrense: Alle skal ha tilgang til<br />
kulturopplevelser:<br />
«Lova har til føremål å fastleggja<br />
o entlege styresmakters ansvar<br />
for å fremja og leggja til rette for eit<br />
breitt spekter av kulturverksemd,<br />
slik at alle kan få høve til å delta<br />
i kulturaktivitetar og oppleva eit<br />
mangfald av kulturuttrykk.»<br />
Vi sees på rullatorfestival!<br />
KULTMAG 85
DAGBOK<br />
FLERE STEG NÆRMERE<br />
KULTURHUS PÅ HAMAR<br />
Økonomiplanprosessen denne våren er preget av kulturhuset. Endelig ser det ut som om Hamar kan få<br />
det kulturhuset som vi har ventet på i mange år. KKD liker prosjektet, og et ertall av politikerne er villige<br />
til å bruke kra penger for å få det til.<br />
4. MAI<br />
En dag på skolebenken. Kommunen<br />
kjører et ledertreningsopplegg<br />
for alle ledere og mellomledere. Det<br />
er ikke alltid like moro å bli analysert<br />
og testet, men det er nyttig for<br />
å komme videre. Bedre selvinnsikt<br />
og kjennskap til gode verktøy skal<br />
gjøre oss bedre. Jeg ser at mange<br />
av mine lederkolleger har et mye<br />
større fokus på lederrollen enn det<br />
jeg og mine mellomleder innenfor<br />
kultur har. Vi er mer opptatt av fag<br />
og kulturutvikling.<br />
12. MAI<br />
Sammen med Kunstbanken har<br />
vi invitert til seminar om kultur i<br />
o entlige uterom. Det er viktig for<br />
oss å samarbeide med kulturinstitusjonene<br />
rundt oss. Flere spennende<br />
prosjekter og ideer ble presentert.<br />
Bl.a. ble vi tatt med på en reise<br />
langs Turistvegprosjektet. Her har<br />
vegvesenet satt i gang et spennende<br />
utsmykkingsprosjekt. Målet er ett<br />
prosjekt på hver av Turistvegene.<br />
14. MAI<br />
I dag har vi fått «audiens» hos KKD.<br />
Statssekretær Ingebrigtsen ga oss en<br />
halv time til å presentere kulturhusprosjektet.<br />
Han var imponerende<br />
godt informert om innholdet og<br />
konseptet, og ga oss nyttige tips<br />
og noen arbeidsoppgaver. Nå er<br />
det bare hjem for å gjøre hjemmeleksen.<br />
Ingen lovnader om støtte,<br />
men vi hadde en positiv følelse etter<br />
møtet.<br />
25. MAI<br />
Vi er på studietur til Berlin med<br />
86 KULTMAG<br />
den Kulturelle Skolesekken.Turneorganisasjonen<br />
i Hedmark<br />
er arrangør, og har<br />
satt sammen et spennende<br />
program. Her<br />
møtte vi en jazzmusiker<br />
fra Brøttum<br />
utenfor Lillehammer<br />
som har valgt å bo i<br />
det han oppfatter som<br />
det mest spennende<br />
og kreative miljøet<br />
for unge kunstnere i<br />
dagens Europa. Men,<br />
han kan ikke leve av<br />
jazzmusikk, så han<br />
må med jevne mellomrom<br />
«hjem» for å<br />
lage DKS-prosjekter.<br />
27. MAI<br />
Budsjettarbeidet for neste år er i god<br />
gang. Alle er bedt om å utrede 2 %<br />
innsparing, og i dag skal vi gå gjennom<br />
det som er foreslått av endringer.<br />
I de prosessene jeg har vært med<br />
på tidligere år, har ikke ledergruppa<br />
klart å samles om noe forslag. Rådmannen<br />
har i realiteten gjort prioriteringsjobben.<br />
Det positive med<br />
dagens møte er at rådmannen nå har<br />
lagt inn konsekvensene av bygging<br />
av nytt kulturhus i planene. Det har<br />
han ikke gjort tidligere. Det vanskelige<br />
i dette er å selge de økonomiske<br />
konsekvensen av dette til andre enheter<br />
i kommunen. Realiseringen er<br />
kulturhuset vil nødvendigvis føre til<br />
trangere tider på andre områder og<br />
redusert handlefrihet. Men, det er<br />
jo absolutt en prioritering som jeg<br />
og kulturlivet er glade for.<br />
6500 besøkende kom til Jernbanemuseet i pinsen for å oppleve et internasjonalt fyrverkeri av kulturopplevelser<br />
på Stoppested Verden.<br />
30. MAI<br />
Festivalsommeren på Hamar startet<br />
i pinsen! 6500 besøkende på Jernbanemuseet<br />
for å oppleve et internasjonalt<br />
fyrverkeri av kulturopplevelser.<br />
Hamarjenta Mocci Ryen<br />
har tatt initiativet til festivalen og<br />
klart å involvere innvandrermiljøet,<br />
organisasjoner, barnehager og skoler<br />
fra regionen. Hyggelig å være<br />
kultursjef på slike dager. Festivalen<br />
«Stoppested verden» er den første<br />
av 5 svært ulike festivaler.<br />
Terje Halvorsen<br />
Kultursjef i Hamar kommune.<br />
Sammen med kollega Nina Kongtorp i Odda<br />
alternerer han på å skrive Dagbok fra kulturkontoret.<br />
17. JUNI<br />
Nå er forprosjektet for kulturhuset<br />
ferdig. Arkitektkontoret Vandkunsten<br />
har laget en ott presentasjon<br />
som legges fram for kommunestyret<br />
i kveld. Huset har mange fellestrekk<br />
med Kulturhuset i Stockholm, og<br />
det vil danne en vegg mot Stortorget.<br />
Totalkostnadene ligger innefor<br />
rammene som er satt og de este<br />
ønskede funksjoner er ivaretatt. Nå<br />
er det opp til politikerne.<br />
FOTO: MARIA RUNDBLAD
Prøveordning med kulturkort for<br />
ungdom<br />
Kultur- og kirkedepartementet har fastsatt fordelingen<br />
av midler mellom de 10 fylkeskommunene som<br />
deltar i prøveordningen med kulturkort for ungdom.<br />
Kulturkort for ungdom skal gi ungdom billigere billetter til et bredt<br />
spekter av kulturarrangement. Formålet er å få ungdom til å benytte<br />
seg av kulturtilbudene oftere og å rekruttere nye publikumsgrupper.<br />
Fylkeskommunene har ansvar for å utforme, administrere<br />
og gjennomføre prøveordningen. Opplegg og tilbud varierer derfor<br />
fra fylkeskommune til en annen. Den fylkesvise fordelingen i 2009<br />
ser slik ut:<br />
FYLKE BELØP<br />
Rogaland 700 000<br />
Nordland 650 000<br />
Buskerud 500 000<br />
Møre og Romsdal 500 000<br />
Østfold 500 000<br />
Nord-Trøndelag 250 000<br />
Aust-Agder 250 000<br />
Vest-Agder 250 000<br />
Hordaland 200 000<br />
NYHETER<br />
Sør-Trøndelag fylkeskommune er også med i ordningen. Fylkeskommunen har fått overført et løyve fra 2008 og har ikke søkt om nye midler for 2009. Fylkeskommunene<br />
i Nordland og Østfold har fått økt tilskuddet for 2009. De andre fylkeskommunene har fått videreført den samme summen som i 2008.<br />
REDAKSJONEN<br />
FRIVILLIGHETEN SLIPPER MOMS<br />
Regjeringen varsler en ny<br />
ordning for momskompensasjon<br />
til frivillige organisasjoner.<br />
Ordningen trer i<br />
kra 1. januar 2010 og skal<br />
trappes opp med en milliard<br />
kroner frem til 2014.<br />
- Dette er et historisk løft. Norge er på topp når<br />
det gjelder frivillig arbeid. Regjeringen ønsker å<br />
sikre enda bedre rammevilkår for frivilligheten,<br />
sier kultur- og kirkeminister Trond Giske i en<br />
pressemelding.<br />
- Jeg er glad for at vi nå har fått på plass et<br />
nytt, varig og robust momsregime for frivillige<br />
organisasjoner. Med denne gavepakken på<br />
en milliard kroner kan lag og<br />
organisasjoner bruke inntektene<br />
sine på å drive lokal aktivitet.<br />
Momskompensasjon er det beste<br />
virkemiddelet for å legge til rette<br />
for økt aktivitet i frivillige organisasjoner<br />
over hele landet, sier<br />
samferdselsminister Liv Signe<br />
Navarsete.<br />
Departementet mener at dette<br />
legger et godt grunnlag for å<br />
utarbeide en ubyråkratisk og grei<br />
ordning for organisasjonene.<br />
- Når så store beløp skal fordeles er det viktig<br />
at det ikke medfører unødig ekstraarbeid for de<br />
mange som gjør en frivillig innsats, samtidig<br />
som vi må hindre misbruk som kan undergrave<br />
ordningen, understreker fi nansminister Kristin<br />
Halvorsen.<br />
Speiderne er blant de frivillige organisasjonene som vil spare mye penger med<br />
momskompensasjonen.<br />
Det skal nedsettes et hurtigarbeidende utvalg<br />
som har som mandat å utarbeide en detaljert løsning<br />
for den nye ordningen. Frivillighet Norge og<br />
Norges Idrettsforbund er invitert til å delta i utvalget,<br />
som ledes av Kultur- og kirkedepartementet.<br />
REDAKSJONEN<br />
FOTO: STIAN LYSBERG SOLUM / SCANPIX<br />
KULTMAG 87
...<br />
DANSEGLEDE: Lukas er svaneprins med rosa<br />
kappe og Jonathan er den onde Rothbarth.<br />
88 KULTMAG
Opera<br />
for de minste<br />
Barna er fra ett og et halvt til tre år gamle. I snart ett<br />
år har de lyttet og sunget og danset til klassisk musikk.<br />
Vårens høydepunkt er en omvisning i operahuset.<br />
Av: Grethe tidemann, UniforUm<br />
Foto: ola Sæther, UniforUm<br />
Ni spente barn fra Universitetets barnehage ankommer Den norske opera og ballett.<br />
Jentene er yngst. Det er Vilde, Veronika, Stella og Julie. Guttene heter Jonathan,<br />
Jakob, Torje, Simen og Lukas. Med seg har de tre voksne fra barnehagen, Anette,<br />
Lena og Anders.<br />
Ved inngangsdøren står operaguide Dag Ulseth og hilser velkommen.<br />
– Vi gir vanligvis ikke omvisninger til så små barn, men henvendelsen fra universitetet<br />
var så sjarmerende at operaen bestemte seg for å gjøre et unntak, røper han.<br />
Og ettersom Dag har jobbet i studentbarnehage på Blindern, er det han som har fått<br />
oppdraget med å vise barna rundt.<br />
Utenfor inngangsdøren står limousinen til Canadas generalguvernør.<br />
– Vi er to lett oppskjørtede guider her i dag. Hun som skal vise fram operahuset<br />
til generalguvernøren, og jeg som skal guide for dere, sier Dag.<br />
Tre barnevogner og en limousin<br />
– Kan alle barna gå selv? spør han. Det kan barna, og det er derfor ikke noe problem<br />
at barnevognene blir igjen utenfor, sammen med limousinen.<br />
– Dette er et kjempestort hus hvor man lager teater, forklarer Dag og spør om noen<br />
har vært på teater. Jonathan har vært på Kardemommeby.<br />
– Hva gjør man i operaen? spør Dag.<br />
– Man synger, svarer Jakob.<br />
– Det er riktig, operaen er et teater hvor man synger og danser og kler seg ut, sier<br />
Dag og vil vise barna rommet hvor alle kostymene er.<br />
– Jeg har brannbilklær hjemme, forteller Jonathan.<br />
Inne på kostymelageret henger det klær på rekke og rad. En hel vegg er dekket<br />
med hattehyller. Veronika får prøve en hvit pelshatt med store hvite fjær. Barna<br />
synes hun ligner en elg.<br />
KULTMAG 89
DRAMATIKK: Svaneprinsesse Vilde vekker den<br />
besvimte svaneprinsessen Veronika til live.<br />
Dag vil gjerne vise fram kostymene til balletten<br />
Svanesjøen.<br />
– Se, her er en svanesjøkjole, sier han og lø er<br />
opp et hvitt tyllskjørt. Sammen med skjørtene<br />
ligger en hvit ærboa. Den ser ut som en slange,<br />
mener barna.<br />
EN EKTE BALLETTDANSER<br />
Etterpå vil Dag ta barna med til et rom hvor<br />
operasangerne pleier å øve før forestillingene.<br />
På vei dit passerer vi prøvesaler med vinduer<br />
fra gulv til tak og praktfull utsikt over sjøen. I<br />
dørvinduene får vi glimt av ballettdansere som<br />
øver til operaens oppsetning av Svanesjøen.<br />
Ute i korridoren støter barna plutselig på en<br />
ekte ballettdanser, en svaneprinsesse med rosa<br />
tåspissko.<br />
– Vi har et par tåspissko i barnehagen, forteller<br />
avdelingsleder Anette. Svaneprinsessen stikker<br />
en arm ned i sekken sin og nner fram to par<br />
tåspissko som hun donerer til barnehagen.<br />
90 KULTMAG<br />
– De er utbrukte, sier hun.<br />
– Ballettsko spesiallages til hver enkelt danser,<br />
og en ballettdanser sliter i gjennomsnitt ut seksti<br />
par tåspissko i året, røper Dag.<br />
I korridoren står en tralle med hvite tyllskjørt.<br />
En annen danser spør om barna vil låne<br />
et skjørt.<br />
– Kan de det da? undrer Dag.<br />
– Det er bare prøvetutuer, forklarer danserinnen,<br />
og barna lærer at ballettskjørt heter tutu på<br />
ballettspråket.<br />
DRAMATISK DANSEOPPVISNING<br />
Barna tar tutuen med inn i prøvesal re. Det er<br />
her operasangerne pleier å øve.<br />
– Jeg har hørt at dere kan synge, sier Dag.<br />
– Aa a a a ha ha ha…, synger barna, akkurat<br />
som nattens dronning i Trylle øyten.<br />
– Kan dere danse også, spør Dag? Det kan<br />
barna, men først må de nne fram kostymene.<br />
De har tatt med rosa svanekapper og gullkroner<br />
og blå Rothbart-kapper.<br />
Jakob setter straks i gang med å nynne temaet<br />
til Svanesjøen. Lukas vil være prins, og ha på<br />
seg tåspisskoene. Julie vil også prøve tåspissko.<br />
Stolt spaserer hun rundt i de ne skoene, men<br />
Lukas syns tåspisssko er vonde å løpe med, og<br />
tar dem fort av igjen.<br />
– Nå danser vi, sier Anette. Alle svanene danser<br />
på tærne og innimellom tar de små piruetter,<br />
men så kommer Rotbarthene og river kappene<br />
av svanene, slik at de faller om. Men heldigvis<br />
kommer prinsen og river kappen av Rothbart,<br />
slik at magien blir brutt og svanene kan vekkes<br />
til live igjen.<br />
– Barna er veldig opptatt av historiene bak<br />
musikkstykkene. I hele vinter har de danset<br />
rundt og lekt Rotbarth, Odette og prins Sigfrid.<br />
De har revet kapper av hverandre og besvimt i<br />
snøen, forteller Anette.<br />
Etterpå spiller Dag piano, både klassisk og<br />
jazz. Barna danser, og når musikken stopper,
VÅRENS HØYDEPUNKT: Foran fra venstre: Torje, Stella, Simen, Vilde, Veronika, Jonathan, Jakob, Julie og Lukas. Bak: avdelingsleder<br />
Anette Sangesland og assistent Anders Grizzly Fægri. Barnepleier Lena Dyresen foreviger operabesøket.<br />
stopper barna. Etter at barna har danset og stoppet<br />
mange ganger, sier Dag:<br />
– Nå setter vi oss ned og er helt stille. Så får<br />
barnehagen klistremerker i presang, ett til hvert<br />
barn og ett til hver voksen.<br />
En fantastisk opplEvElsE<br />
– Hvis vi går ut i korridoren nå, skal dere få møte<br />
en ekte Rotbarth, lover Dag.<br />
– Det vil bli fint, bemerker en av de voksne.<br />
– Det vil bli helt fantastisk, insisterer Jonathan.<br />
Ballettdanseren, som heter Ole Willy når han<br />
ikke er Rotbarth, har bursdag i dag. Barna synger<br />
to vers av bursdagssangen.<br />
Så er omvisningen slutt.<br />
– Har det vært skummelt? spør Dag.<br />
– Nei, roper barna i kor.<br />
– Har det vært gøy?<br />
– Ja, roper barna.<br />
Dag synes at barna har vært veldig flinke.<br />
– Dette har vært et eksperiment, og jeg er im-<br />
ponert, sier han, og legger til at huset egentlig<br />
ikke er så veldig barnevennlig. Avstandene er så<br />
store. Bygningen dekker et område på størrelse<br />
med fire fotballbaner.<br />
klassisk musikk i barnEhagEn<br />
De voksne fra barnehagen er også fornøyde.<br />
– Dette er vårens høydepunkt, mener avdelingsleder<br />
Anette Sangesland. Hun forteller at<br />
barna helt siden i høst har jobbet med klassiske<br />
musikkstykker.<br />
– Vi har lyttet, sunget og danset og sett på<br />
plansjer. Barna har lært at ballett handler om<br />
dans og opera om sang. Vi har brukt stykker<br />
som er lett gjenkjennelige og som formidler en<br />
historie. Sangesland trekker fram Svanesjøen<br />
og 1812-overtyren blant stykkene barna setter<br />
spesielt pris på.<br />
Initiativtakeren bak musikkprosjektet er Anders<br />
Grizzly Fægri, som har spilt fløyte i mange år og<br />
kan mye om musikk.<br />
– Da vi begynte prosjektet, var planen å starte<br />
med klassisk musikk og gå videre til pop og rock,<br />
men barna ble så fenget av den klassiske musikken<br />
at vi har holdt oss til den, forklarer han.<br />
– Dette har vært lærerikt for oss voksne også,<br />
supplerer Lena Dyresen.<br />
– Vi har brukt kjente musikkstykker, men det er<br />
ikke alltid vi vet hva stykkene heter, hvor de kommer<br />
fra og hvilken historie de forteller.<br />
ikkE undErvurdEr barna<br />
– Har dere noen tips til andre som vil gjennomføre<br />
et lignende prosjekt? undrer vi til slutt.<br />
– Bruk god tid, repeter jevnlig og finn lekende<br />
innfallsvinkler. Og ikke undervurder barna. De<br />
er utrolig lærenemme, lyttende og interesserte,<br />
spesielt når de får høre historien bak musikken,<br />
mener Anders.<br />
– For oss har det vært viktig å gjøre dette på<br />
barnas premisser, understreker Anette. – Dette<br />
har vært barnas prosjekt.<br />
KULTMAG 91
NYHETER<br />
FÅR ØKET LØNN,<br />
GIR FRA SEG OPPHAVSRETTEN<br />
En årelang uenighet mellom musikerne i norske symfoniorkestre og deres<br />
arbeidsgivere er nå løst ved at Staten kjøper dem ut. Det kan bety mye mer<br />
norskprodusert musikk i norske radio og TV-sendinger.<br />
AV: ESBEN HOFF<br />
En ny arbeidstidsavtale og lønnsøkning til<br />
musikere innebærer nemlig at lyd,- bilde,- og<br />
distribusjonsrettigheter overdras fra musikerne<br />
til orkesterledelsen. Uenighet om vederlag har<br />
i mange år for eksempel blokkert NRKs muligheter<br />
til å sende symfoniske produksjoner<br />
på TV på grunn av det NRK har oppfattet som<br />
et for høyt vederlag.<br />
Men i en ny avtale mellom det LO-tilknyttede<br />
Musikernes Fellesorganisasjon, som har<br />
92 KULTMAG<br />
7000 medlemmer, og arbeidsgiverforeningen<br />
Spekter er man blitt enige om nye avtaler for<br />
de ansatte musikerne ved Trondheim Symfoniorkester,<br />
Stavanger Symfoniorkester og Bergen<br />
Filharmoniske Orkester.<br />
PENGER PÅ BORDET<br />
For å få gjennom avtalen måtte Trond Giske og<br />
KKD grave dypt i lommeboka. De rundt 250<br />
musikerne avtalen gjelder får en lønnsøkning<br />
på 33 000 kroner, til sammen i overkant av 8.<br />
millioner kroner, som altså kommer i tillegg<br />
til og utenom det regulære lønnsoppgjøret.<br />
Lønnsøkningen vil bli kompensert av staten<br />
gjennom en økning i dri stilskuddet til orkestrene<br />
på til sammen 12,4 mill. koner. Engangspremie<br />
til pensjon som utløses ved denne<br />
ekstraordinære lønnsøkningen må orkestrene<br />
betale selv, men nansieringskostnaden knyttet<br />
til dette vil departementet dekke gjennom en<br />
tidsbegrenset økning i dri stilskuddet.
Musikere fra Bergen Filharmoniske Orkester, Oslo-<br />
Filharmonien og Nasjonalballetten trosset regnværet<br />
og spilte samlet for første gang utenfor Nationaltheatret.<br />
Foto: Heiko Junge / SCANPIX .<br />
HOVEDELEMENTENE I AVTALEN:<br />
● Lyd,- bilde,- og distribusjonsrettigheter overdras<br />
fra musikerne til orkesterledelsen<br />
● Det gis adgang til gjennomsnittberegning av<br />
arbeidstiden<br />
● Plikten til å delta på turne utvides<br />
● Plikten til helgetjeneste utvides<br />
● Det gis fri adgang til å dele opp orkestret i<br />
mindre grupper<br />
● Begrensninger i antall konserter som kan<br />
avholdes per dag, per uke osv. bortfaller<br />
● Bestemmelser om betaling for bruk av delt<br />
dagsverk bortfaller<br />
Kunst på jobben!<br />
KULTUR OG NÆRING<br />
Om ikke lenge lanserer Forum for Kultur og Næringsliv et nytt<br />
he e. Kunst på Jobben! Det er ment å inspirere bedri sledere til å<br />
svinge unna plakatavdelingen på Ikea når kontormøbler og rekvisita<br />
skal kjøpes inn, og heller besøke lokale gallerier og kunstforeninger<br />
etterpå. Kunst kan på en helt annen måte enn masseproduserte<br />
plakater bidra til bedri ens omdømme, og ansattes trivsel<br />
og utvikling. Plakatene på Ikea er for så vidt ne, men Forum for<br />
Kultur og Næringslivs agenda er å stimulere bedri er til å kjøpe<br />
kunst av nålevende kunstnere for å kunne bruke kunstverk bevisst<br />
og strategisk. Mange bedri sledere har nok en oppfatning av at det<br />
er litt skummelt, vanskelig og dyrt, og det ønsker vi å endre. Bare<br />
21,5 % av norske bedri sledere svarer positivt på at de har kjøpt<br />
kunstobjekter til arbeidsplassen i løpet av de siste 10 år.<br />
Det er ere gode grunner for at man burde kjøpe kunst. Det<br />
handler om trivsel, miljø, muligheter til å synliggjøre bedri ens<br />
verdier og virksomhet på en kreativ måte, muligheter for spesielle<br />
sosiale tilstelninger og anledning til å utvikle spennende og nye<br />
kontakter i nærmiljøet. I disse nanskrisetider er også innkjøp av<br />
kunst en bedre investering enn en plakat, som garantert vil falle<br />
i verdi, selv om ikke økonomisk avkastning nødvendigvis bør<br />
være den største drivkra en for å kjøpe kunst til arbeidsplassen.<br />
Kunst på jobben er langt fra noe nytt for norske bedri er.<br />
Den mest kjente bedri s-kunstsamlingen nnes på Freia<br />
sjokoladefabrikk i Freiasalen, hvor Edvard Munch malte 12<br />
malerier. Salen stod ferdig i 1934. Fabrikkeier rone-Holsts<br />
motiv for å la den moderne Munch utsmykke spisesalen var å<br />
gi de ansatte et lø i hverdagen. Selvaag, Telenor, Statoil, Hydro<br />
og mange ere har lange tradisjoner med kunst med liknende<br />
begrunnelser.<br />
Organisasjonen Kunst på Arbeidsplassen ble etablert i 1950<br />
av kunsthistoriker dr. philos Harry Fett (1875-1962). Formålet<br />
med Kunst på Arbeidsplassen var å gjøre kunst mer tilgjengelig<br />
for bedri er. Harry Fett ledet også familiebedri en Eduard<br />
Fett & co. Ikke unaturlig var han selv svært opptatt av å bringe<br />
kunst ut til sine ansatte. Medlemsbedri ene kan også i dag<br />
abonnere på kunst til en rimelig penge. Blant organisasjonens<br />
første medlemmer var viktige industribedri er som Akers Mek.,<br />
Christiania Spigerverk, Freia og Tiedemanns Tobaksfabrik. (se<br />
www.kpa.no)<br />
Kunst behøver ikke å være forbeholdt store bedri er. Små og<br />
mellomstore bedri er kan ha like mye glede og nytte av kunst som<br />
de store. Det viktige er å ha et bevisst forhold til kunsten og noen<br />
klare ideer om den skal brukes utover det å dekorere vegger og rom.<br />
Skal kunsten kommunisere bedri ens verdier? Skal den speile<br />
bedri ens aktiviteter, skal den brukes i personalutvikling? Kan<br />
kunsten være sentral i ulike sosiale arrangement? Skal kunsten<br />
bidra til et tettere forhold til lokalmiljøet? Avhengig av hva man<br />
kan tenke seg er mulighetene mange.<br />
Forum for kultur og næringsliv håper å kunne<br />
bidra til å hente ut dette potensialet både både for<br />
kunstnere og bedri er.<br />
Elizabeth C. Bjørn-Hansen<br />
Direktør i Forum for kultur og næringsliv.<br />
KULTMAG 93
Beyond Risør<br />
design til topps<br />
Designbyrået Bleed gikk nylig til topp i European Design awards 2009 i<br />
kategorien Brand Implementation for sin design av Beyond Risør.<br />
- Gjennom utmerket arbeid har Bleed bidratt til Beyond Risørs gjennombrudd<br />
i Norge. Den oppmersomheten som Bleed nå får er med på<br />
å bygge Beyond Risørs merkevare internasjonalt. At vårt gra ske design<br />
utmerker seg og blir satt så stor pris på internasjonalt gjør at det blir<br />
langt lettere for oss å bli sett også her hjemme i Norge, sier Johan Verde,<br />
industridesigner og kunstnerisk leder for Beyond Risør.<br />
Designfestivalen Beyond Risør skal ifølge statuttene være Norges<br />
nyttigste møteplass for designere og næringsliv. Festivalen favner designere<br />
innenfor alle disipliner, og skal vise hvordan god formgivning<br />
kan skape konkurransefortrinn og bedre bunnlinje. Tre ene arrangeres<br />
annet hvert år.<br />
Prisen utdeles ikke hvert år, men kun hvis de nner en verdig vinner.<br />
Designet for BeyondRisør konkurrerte med design for multinasjonaleselskaper,<br />
som Ikea.<br />
- Dette er en fulltre er for BeyondRisør og langt mer enn vi kunne<br />
håpe på. Det å vinne en internasjonal designkonkurranse for et arrangement<br />
som selv setter design i høysetet er maksimal bekre else på at vi jobber<br />
i riktig retning, sier prosjektleder for BeyondRisør, Nina Gresvig.<br />
REDAKSJONEN<br />
94 KULTMAG<br />
I sommer kommer Kultmag med egne spesialutgaver på<br />
åtte sider som vedlegg til <strong>Ny</strong> <strong>Tid</strong> 10. og 24. juli. Vårt første<br />
regulære magasin etter sommeren blir 28. august.<br />
De faste postene<br />
● Museumsvaktene<br />
● Fra utsiden<br />
● Dagbok<br />
● Kultur og helse<br />
Redaksjonen i Kultmag ønsker våre lesere en god sommer!<br />
10. juli<br />
Kultur og ledelse<br />
24. juli<br />
Matteater<br />
Og musikken går sin gang<br />
28.august<br />
Valgets kvaler<br />
Politikkens kultur og<br />
kulturpolitikk<br />
NESTE<br />
UTGAVE<br />
BEGIVENHETSKALENDER<br />
Utvalgte møter, konferanser, seminarer, samlinger<br />
Tips oss på esben@kultmag.no<br />
Kultmag tar ikke ansvar for even tuelle endringer<br />
FOTO: SCANPIX
Jobber du med kultur?<br />
Bli med i Fagforbundet, Norges største arbeidstakerorganisasjon. Vi er en sterk<br />
kulturpolitisk aktør, og var for eksempel en viktig pådriver for Kultur loven.<br />
Vi tror på kultur som en kilde til velferd for den enkelte og for samfunnet.<br />
Fagforbundet jobber for:<br />
• økt status og lønn til alle som arbeider i kulturfeltet<br />
• like gode lønns- og arbeidsvilkår til alle med like arbeidsoppgaver<br />
• kultur for alle<br />
• full kulturskoledekning med ventelistegaranti<br />
• en kulturell barnehagesekk<br />
• automatisk lønnsopprykk ved kompetansegivende utdanning<br />
• tiltaksplan for å ta vare på gamle håndverksfag og teknikker.<br />
• flerkulturell satsning<br />
• etablere et statlig fond til finansiering av kulturminner<br />
• å styrke barns leseglede ved å satse på skolebibliotekene<br />
Fagforbundet byr på:<br />
• yrkesfaglige tilbud og stipendordninger<br />
• 17 000 tillitsvalgte landet rundt<br />
• gunstig forsikring med Kollektiv hjem<br />
• medlemsbladet Fagbladet<br />
Les mer på: www.fagforbundet.no<br />
Velkommen som<br />
medlem! Meld deg<br />
inn med sms<br />
Fagforbundet<br />
medlem til 1980<br />
KULTMAG 95<br />
Foto: Monica Schanche/Kjell Olufsen. Fotomontasje: Kjell Olufsen.
KF65 TIBE GARDEN Foto: heia espen<br />
A-POST RETURAdREssE<br />
Postboks 1180 Sentrum<br />
0107 Oslo<br />
Abonnement:<br />
abo@nytid.no<br />
Tlf.: 22 31 04 80<br />
Annonse:<br />
annelena@nytid.no<br />
Tlf.: 22 31 02 36<br />
Økologisk mat kommer fra moderne matprodusenter som bruker tiden det tar å lage gode og rene produkter. Produkter<br />
som er 100% det de er. Her er det ingen snarveier, ingen sprøytemidler eller kunstgjødsel – ikke noe stress. Kun fornøyde<br />
mennesker som jobber for at også dyr og planter skal være fornøyde. Og som ser at resultatet blir sunnere, bedre og<br />
mer miljøvennlig mat.<br />
Dyr på økologiske gårder får utfolde seg ute og inne, og får kun økologisk for. Økologiske vekster<br />
tilføres næringsstoffer gjennom organisk gjødsel. Og foredlet økologisk mat produseres kun med<br />
naturlige tilsetninger. Dermed vet du alltid hva du får. Kjøper du økologisk biff, får du 100% biff<br />
og ikke noe annet.<br />
Velger du økologisk, får du ingenting med på kjøpet.<br />
100%KU