Ganeplater –hva er det og hvem trenger det - Karlstadmodellen
Ganeplater –hva er det og hvem trenger det - Karlstadmodellen
Ganeplater –hva er det og hvem trenger det - Karlstadmodellen
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Analys<strong>er</strong> av språket til barn med Downs syndrom på ulike nivå, har vist at språkutviklingen<br />
avvik<strong>er</strong> fra normal språkutvikling både mht. tid, kvantitet <strong>og</strong> kvalitet. Det gjeld<strong>er</strong> bl.a. vansk<strong>er</strong><br />
med å kontroll<strong>er</strong>e vokalproduksjonen slik at lytt<strong>er</strong>en ikke grei<strong>er</strong> å oppfatte stavelsenes<br />
fonol<strong>og</strong>iske lengde, <strong>og</strong> vansk<strong>er</strong> med å finne den artikulatoriske posisjonen for uttale av<br />
vokalene. Dessuten strev<strong>er</strong> noen barn med Downs syndrom med å finne <strong>det</strong> riktige<br />
artikulasjonsste<strong>det</strong> i sin konsonantproduksjon. Det vis<strong>er</strong> seg bl.a. som vansk<strong>er</strong> med å bygge<br />
opp et kraftig nok intraoralt trykk. Språkutviklingen karakt<strong>er</strong>is<strong>er</strong>es d<strong>er</strong>for som både avvikende<br />
<strong>og</strong> forsinket. Forklaringsgrunnene <strong>er</strong> fl<strong>er</strong>e <strong>og</strong> ulike, <strong>og</strong> innbefatt<strong>er</strong> de komplekse forbindelsene<br />
mellom motorikk, p<strong>er</strong>sepsjon, k<strong>og</strong>nisjon, psykol<strong>og</strong>iske faktor<strong>er</strong>, egenskap<strong>er</strong> hos barnet, i<br />
miljøet <strong>og</strong> i selve språket.<br />
Vi vet at barn med Downs syndrom kan utvikle gode kommunikative <strong>og</strong> språklige f<strong>er</strong>dighet<strong>er</strong><br />
gjennom jevnlig <strong>og</strong> struktur<strong>er</strong>t språk- <strong>og</strong> kommunikasjonstrening. På tross av <strong>det</strong>te<br />
und<strong>er</strong>vurd<strong>er</strong>es ofte d<strong>er</strong>es språklige evn<strong>er</strong> på grunn av betydelige talevansk<strong>er</strong>. Å tale innebær<strong>er</strong><br />
at en har en så god presisjon <strong>og</strong> kontroll på bruk av musklene i taleapparatet, at talen blir<br />
forståelig for andre.<br />
Forskningen i Karlstad har som nevnt, i stor grad handlet om barn med Down syndrom.<br />
Resultatene av forskningen, d<strong>er</strong>imot, <strong>er</strong> kommet til nytte for alle barn som på en ell<strong>er</strong> annen<br />
måte strev<strong>er</strong> i sin språk- <strong>og</strong> taleutvikling.<br />
Fenomenet tale<br />
Språkutvikling, språkvansk<strong>er</strong> <strong>og</strong> andre språklige fenomen<strong>er</strong> <strong>er</strong> områd<strong>er</strong> som de fleste har et<br />
forhold til. Talen, språkets mest vanlige uttrykksmåte, har fått mindre direkte oppm<strong>er</strong>ksomhet.<br />
For mange <strong>er</strong> <strong>det</strong> vanlig å dele språket i tre gjensidig avhengige del<strong>er</strong> som relat<strong>er</strong><strong>er</strong> seg til<br />
innhold, bruk <strong>og</strong> form. 4 Tale forhold<strong>er</strong> seg til den språklige formen <strong>og</strong> kan igjen deles i<br />
beskrivende enhet<strong>er</strong> som fonol<strong>og</strong>i, (læren om språklydene), morfol<strong>og</strong>i (læren om hvordan ord<br />
dannes av mindre enhet<strong>er</strong>) <strong>og</strong> syntaks (hvordan ord settes sammen til setning<strong>er</strong>).<br />
S<strong>er</strong> vi talen fra et sosialt p<strong>er</strong>spektiv, <strong>er</strong> talen et språklig redskap i kommunikasjon som vi kan<br />
bruke til å dele tank<strong>er</strong>, følels<strong>er</strong>, <strong>er</strong>faring<strong>er</strong> <strong>og</strong> opplevels<strong>er</strong> med andre. Språket en igjen en<br />
grunnfaktor for utvikling av talen.<br />
De fleste mennesk<strong>er</strong> i vårt samfunn kommunis<strong>er</strong><strong>er</strong> ved hjelp av tale. Å snakke på en måte som<br />
andre aksept<strong>er</strong><strong>er</strong>, betyr å følge reglene for kommunikasjon, for hvordan ulike budskap skal<br />
formidles.<br />
Å beh<strong>er</strong>ske <strong>det</strong> å tale <strong>er</strong> en viktig forutsetning for at vi skal føle oss som en del av et<br />
fellesskap <strong>og</strong> kan gjøre virkeligheten til noe felles. Talen ses på som noe selvfølgelig <strong>og</strong><br />
forventet som bare <strong>er</strong> d<strong>er</strong>. Samtidig har de fleste av oss en gen<strong>er</strong>elt lav bevissthet om<br />
fenomenet tale. Det <strong>er</strong> først når taleutviklingen ikke skj<strong>er</strong> slik vi forvent<strong>er</strong>, at vi begynn<strong>er</strong> å<br />
stille spørsmål. Hva <strong>er</strong> <strong>det</strong> egentlig som skj<strong>er</strong> når vi snakk<strong>er</strong>? Det <strong>er</strong> fl<strong>er</strong>e svar på <strong>det</strong>te<br />
spørsmålet, men <strong>hvem</strong> vet, egentlig? Det <strong>er</strong> mye som skal stemme, <strong>og</strong> en rekke komplis<strong>er</strong>te<br />
prosess<strong>er</strong> skal fung<strong>er</strong>e på riktig måte før resultatet komm<strong>er</strong> ut som forståelig tale.<br />
2