Sakliste 16.12.09.pdf - Multimedia Namdal AS
Sakliste 16.12.09.pdf - Multimedia Namdal AS
Sakliste 16.12.09.pdf - Multimedia Namdal AS
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
4. Virkemidler<br />
”Alkohol – ingen ordinær vare” er en rapport skrevet av 15 forskere fra 9 land. Rapporten<br />
sammenfatter hva forskning i dag kan si om form og omfang på alkoholproblemene og hvilke<br />
tiltak som er mest effektive for å redusere dem. Som tittelen sier har de dokumentert at alkohol<br />
har så store skadevirkninger på individ og samfunn at den ikke kan betraktes som eller omsettes<br />
som et hvilket som helst annet produkt.<br />
Forskerne har satt opp en liste over de 10 tiltakene som viser seg å ha størst positiv effekt når en<br />
tar i betraktning individuelle, økonomiske og politiske kostnader ved å regulere alkoholsalg og<br />
bruk.<br />
Disse virkemidlene er:<br />
Aldersgrense for kjøp av alkohol<br />
Statsmonopol for salg av alkohol<br />
Begrensninger med hensyn til salgstider og salgsdager<br />
Begrensninger av antall utsalg<br />
Alkoholavgifter<br />
Promillegrense<br />
Promillekontroller<br />
Inndraging av førerkort ved promillekjøring<br />
Førerkort med begrensninger for nye bilførere<br />
Kortvarige tidlige intervensjoner overfor pasienter med høyt alkoholforbruk<br />
Intuitivt vil de flest nok tenke at dersom man ønsker å forebygge at et problem oppstår må man<br />
rette innsatsen mest mulig presist mot der problemene kan oppstå. Forebyggingsparadokset<br />
forteller oss imidlertid at det er mer virkningsfullt å sette inn en bred innsats mot hele<br />
befolkningen, enn å rette tiltak mot de som oppfattes som mest risikoutsatt. Dette kan forklares<br />
med at selv om personer med høyere risiko oftere opplever ulykker, sykdom og lignende, er<br />
lavrisikogruppen så mye større og at de kjente risikofaktorene bare forklarer en del av den<br />
samlede effekten. Det er altså vel så hensiktsmessig med små risikoreduksjoner hos mange enn<br />
med store risikoreduksjoner hos noen få. Det gjelder i alle fall så lenge majoriteten er sårbar for<br />
skadene. Alkoholkonsum er for de fleste en sosial foreteelse. Det betyr at vårt alkoholkonsum<br />
påvirkes av omgivelsene. Også når det gjelder ungdommenes alkohol- og rusmiddelvaner vet vi<br />
ganske mye om at de påvirkes av det sosiale miljøet. Det gjør det spesielt meningsfullt å innrette<br />
det rusforebyggende arbeidet slik at man påvirker normene og hele den sosiale rammen for slikt<br />
forbruk.<br />
Et problem i forebyggingssammenheng er at tiltak som viser seg å ha liten selvstendig effekt,<br />
som for eksempel rene informasjonstiltak, oppfattes akseptable og ønskelige, mens tiltak som<br />
viser seg å ha effekt, slik som begrensning i salgs- og skjenketider, begrensning av antall<br />
utsalgssteder og høye priser, er mindre populære. Dermed kommer forebyggende innsats fort i<br />
miskreditt, som uønsket eller lite effektiv. Vi vet også at foreldres holdninger til og bruk av<br />
alkohol har betydning for hvordan ungdom forholder seg til rusmidler. Derfor kan en del av den<br />
rusforebyggende innsatsen med fordel rettes mot foreldres syn på bruk av rusmidler. Øystein<br />
Henriksen skriver godt om dette i boken med den betegnende tittelen ”Ikke som jeg gjør, men<br />
som jeg sier” (Henriksen 2000).<br />
Ifølge forskerne av rapporten ”Alkohol ingen ordinær vare”, er Norge det landet som bruker<br />
flest av de virkemidlene med størst effekt mot økt alkoholkonsum. Norge bør ta lærdom av dette<br />
og verne om alkoholpolitikken sin.<br />
15