Sider 3-05 - Skattebetalerforeningen
Sider 3-05 - Skattebetalerforeningen
Sider 3-05 - Skattebetalerforeningen
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
SKATTE<br />
betaleren<br />
3–20<strong>05</strong> www.skatt.no<br />
Godt<br />
skattevalg
SKATTE<br />
betaleren<br />
ISSN 0333–3868<br />
UTGIVER:<br />
<strong>Skattebetalerforeningen</strong><br />
Tore Fritsch, adm. direktør<br />
tore.fritsch@skatt.no<br />
REDAKTØR:<br />
Bengt Eriksen<br />
bengt.eriksen@skatt.no<br />
REDAKSJONEN:<br />
Skattebetaleren<br />
Postboks 213 Sentrum<br />
Øvre Vollgate 13<br />
0103 OSLO<br />
Telefon: 22 97 97 00<br />
Telefaks: 22 33 71 80<br />
E-post: post@skatt.no<br />
ABONNEMENT:<br />
Skattebetaleren inngår i medlemskapet<br />
i <strong>Skattebetalerforeningen</strong>.<br />
Årsabonnement for ikke-medlemmer<br />
koster 260 kr (portotillegg:<br />
100 kr til europeiske land og<br />
170 kr til andre land):<br />
Telefon: 22 97 97 00<br />
Telefaks: 22 33 71 80<br />
E-post: post@skatt.no<br />
ANNONSER:<br />
Vestad Media og Regnskap<br />
Magne Vestad<br />
Ullevålsveien 49<br />
0171 OSLO<br />
Telefon: 21 66 02 78<br />
E-post:<br />
magne.vestad@broadpark.no<br />
GRAFISK PRODUKSJON:<br />
MacCompaniet as<br />
Postboks 6672 St. Olavs plass<br />
Kristian Augusts gate 7A<br />
0129 OSLO<br />
Telefon: 22 03 80 90<br />
Telefaks: 22 03 80 95<br />
E-post: john@maccompaniet.no<br />
Skattebetaleren utgis av <strong>Skattebetalerforeningen</strong><br />
6 ganger per<br />
år. Godkjent distribuert opplag<br />
1. halvår 2004: 20.092<br />
Copyright © 20<strong>05</strong> <strong>Skattebetalerforeningen</strong><br />
and its licensors.<br />
All rights reserved.<br />
Det må ikke kopieres fra denne<br />
publikasjon i strid med åndsverkloven<br />
eller avtaler om kopiering<br />
inngått med Kopinor (interesseorgan<br />
for rettighetshavere til åndsverk).<br />
Kopiering i strid med lov eller<br />
avtale kan medføre erstatningsansvar<br />
og inndragning og kan<br />
straffes med bøter eller fengsel.<br />
STORTINGSVALGET<br />
20<strong>05</strong>:<br />
Fem om skatt 6<br />
Fem skattespørsmål før<br />
stortingsvalget<br />
– partiene på Stortinget<br />
svarer 8<br />
SKATTEOPPGJØRET:<br />
Tallgymnastikk ved<br />
Sankt Hans-bålet 12<br />
TEMA: PENDLERE<br />
Fradrag på vift 14<br />
MOMS:<br />
Den nakne sannhet:<br />
Er stripping kultur? 20<br />
Finansdepartementet<br />
tok grep:<br />
Avgiftsfri støtte til<br />
utdanning 21<br />
Spar gevinstskatt i 20<strong>05</strong>:<br />
Gi aksjer som gave 22<br />
REVIDERT<br />
NASJONALBUDSJETT:<br />
Oppfølging av<br />
skattereformen 26<br />
Skattefunn – Ulønnet<br />
arbeidsinnsats 26<br />
Hytter i borettslag 27<br />
E for eierskap 28<br />
KOMMENTAR:<br />
Tar staten best vare på<br />
sine egne? 28<br />
MOMS:<br />
Står 200-kronersgrensen<br />
for fall? 30<br />
FOTO: BO MATHISEN<br />
Innhold<br />
FASTE SPALTER<br />
Skattefritt:<br />
Forbilledlig! 5<br />
Gjestespalten:<br />
Om likhet for skatteloven,<br />
av TV 2s sportsanker<br />
Davy Wathne 39<br />
Spørsmål og Svar 42<br />
Oss skattebetalere<br />
imellom 44<br />
Siste om skatt:<br />
Frekke renter 46<br />
Bøker mottatt av<br />
redaksjonen 31<br />
Skattet ammefradrag 32<br />
Felles nordisk<br />
skatteportal 32<br />
Midler til skattevitenskapelig<br />
forskning 33<br />
Foreslår skattefri<br />
hjemkomsthandel 33<br />
Aksjeutbytte til aksjonærer<br />
fra EØS-land 34<br />
Ikke lenger kildeskatt på<br />
utbytte til EØS-land 35<br />
KOMMENTAR:<br />
Konturene av en<br />
pensjonsreform, av<br />
NOVA-forsker<br />
Axel West Pedersen 36<br />
SKATTEBETALER-<br />
FORENINGEN:<br />
Klaget på<br />
klagebehandlingen 40<br />
Kommentar: To rette og<br />
en vrang 41<br />
FORSIDEBILDE:<br />
BO MATHISEN
KURS HØSTEN 20<strong>05</strong><br />
<strong>Skattebetalerforeningen</strong>s kurs høsten 20<strong>05</strong><br />
<strong>Skattebetalerforeningen</strong>s kurs er kjent for å ha dyktige forelesere med høy faglig<br />
kompetanse, utfyllende og grundig kursdokumentasjon og solid faglig innhold. Derfor<br />
får vi så gode evalueringer på kursene og derfor har vi så mange gjengangere på<br />
kursene våre. Vi ønsker nye og gamle kursdeltakere velkommen til høstens kurs.<br />
Lønnshåndtering utland –<br />
Praktisk arv, arveavgift, skatt Representasjon praktisk rettet, eksempler<br />
06.09.<strong>05</strong> Oslo 29.09.<strong>05</strong> Oslo 03.11.<strong>05</strong> Oslo<br />
07.09.<strong>05</strong> Egersund<br />
Bilbeskatning fra A til Å Skattereformen Bokettersyn<br />
14.09.<strong>05</strong> Oslo 12.10.<strong>05</strong> Trondheim 09.11.<strong>05</strong> Oslo<br />
13.10.<strong>05</strong> Bergen<br />
14.10.<strong>05</strong> Oslo<br />
Arveavgift og generasjonsskifte Etablering av virksomhet Ny bokføringslov<br />
20.09.<strong>05</strong> Oslo 18.10.<strong>05</strong> Oslo 14.11.<strong>05</strong> Bergen<br />
15.11.<strong>05</strong> Trondheim<br />
17.11.<strong>05</strong> Oslo<br />
Skattemessige forskjeller AS – Merverdiavgift –<br />
Skattespørsmål ved arv og skifte enkeltpersonforetak årlig oppdatering<br />
21.09.<strong>05</strong> Oslo 19.10.<strong>05</strong> Oslo 29.11.<strong>05</strong> Trondheim<br />
01.12.<strong>05</strong> Oslo<br />
ANS inkl ny deltakermodell Merverdiavgift innføring/tema Årets Sydenkurs<br />
22.09.<strong>05</strong> 20.10.<strong>05</strong> 20.10.<strong>05</strong> Oslo Uke 47 Tenerife<br />
Praktisk Skatte- og<br />
Naturalytelser (frynsegoder) Gjenlevende ektefelle regnskapskurs<br />
27.09.<strong>05</strong> Oslo 02.11.<strong>05</strong> Oslo Desember 26 norske byer<br />
Utgiftsgodtgjørelser (reiseregninger)<br />
28.09.<strong>05</strong> Oslo<br />
For beskrivelse av kursene og påmelding se www.skatt.no<br />
<strong>Skattebetalerforeningen</strong> Postboks 213 Sentrum 0103 OSLO<br />
Tlf: 22 97 97 00 Fax: 22 33 71 80 E-post: post@skatt.no Internett:<br />
www.skatt.no<br />
www.skatt.no
Forbilledlig!<br />
Det er en liten bragd å skaffe seg oppmerksomhet<br />
i vårt informasjonssamfunn. Mange<br />
roper ut budskapet sitt i håp om å bli hørt.<br />
Andre skriker for å overgå dem som roper.<br />
Og det er snart ikke grenser for hva folk gjør<br />
for å bli sett. “Jeg synes, altså er jeg.”<br />
Du har kanskje ikke lagt merke til det, det<br />
er jo ikke alle som leser fotobyline, men en<br />
som indirekte har vært svært synlig i Skattebetaleren<br />
siden utgaven 2–2003, er fotograf<br />
Bo Mathisen. Vi har gjengitt plenty med<br />
bilder signert Bo på de to årene han har<br />
vært vår faste fotograf. Vi gjør det også i<br />
denne utgaven. Forklaringen er enkel: Skattebetaleren<br />
har et spesielt forhold til skatter.<br />
Bo er en skatt av en fotograf.<br />
Hvis jeg fortsatt har din oppmerksomhet,<br />
vil jeg be deg ta en kikk på forsiden av<br />
denne utgaven av Skattebetaleren. Jeg<br />
minner om at vi nærmer oss et stortingsvalg<br />
og at akkurat denne løven “holder vakt” foran<br />
Stortinget. Men siden bilder sier mer enn<br />
ord, skal du i fred og ro få hvile øynene<br />
dine på forsidebildet. Har du andre utgaver<br />
av Skattebetaleren liggende, fortrinnsvis utgaver<br />
fra 2–2003 og frem til denne, anbefaler<br />
jeg deg å kikke nøyere på Bos bilder (alternativt<br />
kan du kikke på nettsiden<br />
www.bomathisen.com). Jeg vil tro øynene<br />
dine blir uthvilt!<br />
Stortinget, ja. Det er stortingsvalg kommende<br />
høst. Vi har stilt partiene på Stortinget<br />
fem viktige spørsmål om skatt. Viktigere<br />
enn spørsmålene er nok svarene, og da<br />
er det vel fint at begge deler serveres deg i<br />
denne utgaven. Det er vårt bidrag til at du<br />
blir oppdatert på hva partiene mener om arveavgift,<br />
eiendomsskatt, skattereform, skattesatsforskjeller<br />
og formuesskatt.<br />
Postboks 213 Sentrum<br />
Øvre Vollgate 13<br />
0103 OSLO<br />
Telefon: 22 97 97 00<br />
Telefaks: 22 33 71 80<br />
E-post: post@skatt.no<br />
Nettadresse: www.skatt.no<br />
ADMINISTRASJON:<br />
Tore Fritsch,<br />
administrerende direktør<br />
Tore Carlsson,<br />
regnskapsmedarbeider<br />
Stine Farstad,<br />
kurs- og markedsansvarlig<br />
(permisjon)<br />
Astri Fyrand,<br />
abonnements- og<br />
medlemsansvarlig<br />
Birgitte Fleischer Hjelle, sekretær<br />
Wenche Jacobsen, sekretær<br />
Jeg aner ikke hvor mange spørsmål <strong>Skattebetalerforeningen</strong>s<br />
skattefaglige avdeling<br />
får om pendling. Det jeg vet er at spørsmålene<br />
er mange og at de stilles ofte. Du finner<br />
mye pendlerstoff på vår nettside<br />
www.skatt.no (Medlemssider, Temaer –<br />
FAQ, Pendler), men i denne utgaven kommer<br />
det enda mer. På<br />
sidene 14–19 serverer vi godt med stoff, for<br />
ikke å si godt stoff, om pendlernes skattemessige<br />
tilværelse.<br />
I denne utgaven av Skattebetaleren har vi<br />
også vært så heldig å få en kommentar av<br />
NOVA-forsker Axel West Pedersen.<br />
Kommentaren dreier seg ikke om skatt, men<br />
om hovedelementene i regjeringspartienes,<br />
Arbeiderpartiets og Senterpartiets avtale om<br />
en kommende pensjonsreform.<br />
I skrivende stund (2.6.20<strong>05</strong>) er det grunn<br />
til å lure på om det kommer noen sommer.<br />
Målepinnen på min gradestokk er altfor nær<br />
null til å kalle dette været for sommervær.<br />
Dessuten er jeg værsyk. Jeg kan godt like lyden<br />
av regndråper som treffer vinduskarmen,<br />
men jeg kunne tenke meg litt variasjon<br />
når det nå nærmer seg ferietider. Men før ferien<br />
skal jeg sjekke skatteoppgjøret mitt. Og<br />
jeg skal bruke “oppskriften” på sidene<br />
12–13 når jeg går i gang med det.<br />
I disse oppmerksomhetstider avslutter jeg<br />
der jeg begynte. Se på Bo. Han er god.<br />
Mine feriebilder blir aldri som hans bilder,<br />
men jeg skal drømme om at de kan bli det<br />
idet jeg tar dem. For mer enn livet, er en<br />
drøm som ei fikk liv.<br />
Måtte sommeren bli forbilledlig.<br />
BENGT ERIKSEN FOTO: BO MATHI-<br />
Bjørn Erik Skjefstadhagen, post/bud<br />
Inger Vik, kurssekretær<br />
SKATTEFAGLIG AVDELING:<br />
Gry Nilsen, avdelingsleder<br />
Hilde Alvsåker, avgiftsrådgiver<br />
Åse Kristin Nebb Ek,<br />
advokatfullmektig<br />
Ole Anders Grindalen,<br />
skatterådgiver (permisjon)<br />
Kirsti Holmstad, skatterådgiver<br />
Tonje Johnsrud, advokatfullmektig<br />
SEN<br />
Skattefritt<br />
Rolf Lothe, advokatfullmektig (vikar)<br />
Trond Olsen, advokat<br />
Harry Tunheim, advokatfullmektig<br />
SKATTETELEFONEN:<br />
Telefon: 22 97 97 10<br />
(hverdager, kl. 12–15)<br />
Medlemsnummer må oppgis
FEM OM
SKATT<br />
FOTO: BO MATHISEN<br />
Ernæringseksperter hevder at “Fem om dagen”<br />
vil gjøre oss godt. De snakker om inntak av frukt<br />
og grønt. Jeg tror ikke de regner én bit av bananen<br />
som én av de fem anbefalte. På den annen<br />
side: Det tror jeg de fleste har skjønt.<br />
Skatteekspertene i <strong>Skattebetalerforeningen</strong><br />
har også anbefalt fem ting. Det vil si: De har stilt<br />
fem spørsmål til de politiske partiene på Stortinget<br />
før valget kommende høst. Det er fem viktige<br />
spørsmål. Arveavgift, eiendomsskatt, skattereform,<br />
skattesatsforskjellen mellom arbeids- og<br />
kapitalinntekter, og formuesskatt. De fleste av<br />
oss har eller vil ha befatning med disse spørsmålene.<br />
“Det var et vanskelig spørsmål,” er et vanlig<br />
utsagn. Selv sliter jeg sjelden med spørsmålene,<br />
såfremt jeg har forstått dem. Å besvare dem, er<br />
for meg vanskeligere.<br />
Vi har spurt og fått svar fra Senterpartiet (Sp),<br />
Høyre (H), Fremskrittspartiet (Frp), Kystpartiet<br />
(Kp), Kristelig Folkeparti (KrF), Sosialistisk Venstreparti<br />
(SV), Arbeiderpartiet (Ap) og Venstre<br />
(V). Alle har de skjønt spørsmålene. Spørsmålet<br />
er: Får du noe ut av svarene?<br />
Vi spør ikke fordi vi synes svarene er vanskelige<br />
å forstå, tvert i mot, men fordi vår mening<br />
er å gi deg et innblikk i hva partiene på Stortinget<br />
mener om skatt. Forhåpentligvis har vi bidratt<br />
til å gi deg et innblikk med våre spørsmål.<br />
Enda viktigere er det at partiene har greid det<br />
med sine svar.<br />
Aftenpostens Jan E. Hansen mener skatt tar for<br />
mye plass før høstens valg (se side 45). Det er<br />
vrient å avfeie hans påstand, men nå er det nå<br />
en gang sånn at skatter inn er penger inn, og at<br />
penger inn gir muligheter til å utøve den politikken<br />
en måtte ønske.<br />
Men: Selv om skatt er en meget viktig del av<br />
politikken, er og forblir den bare én bit av politikken.<br />
Du må søke informasjon annetsteds hvis<br />
du vil sette deg inn i andre sider av hva partiene<br />
vil med politikken sin. Vi anbefaler at du gjør<br />
det.<br />
Men først og fremst anbefaler vi deg å lese<br />
spørsmålene og svarene presentert i denne utgaven<br />
av Skattebetaleren. Vennligst bla om – og<br />
godt valg!<br />
BENGT ERIKSEN<br />
SKATTEBETALEREN 3-20<strong>05</strong> 7<br />
STORTINGSVALGET 20<strong>05</strong> ■
Fem skattespørsmål før stortingsv<br />
1. Vil ditt parti<br />
heve, senke<br />
eller fjerne<br />
arveavgiften?<br />
2. Vil ditt parti<br />
ha obligatorisk<br />
eiendomsskatt<br />
i hele landet?<br />
3. Skattereformen<br />
2006 for<br />
næringsdrivende:<br />
Hvilke<br />
tre elementer i<br />
reformen ser<br />
ditt parti positivt<br />
på, og<br />
hvilke tre<br />
elementer vil<br />
partiet gå inn<br />
for å endre?<br />
4. Synes ditt<br />
parti at satsforskjellen<br />
mellom skatt<br />
på arbeid og<br />
skatt på kapital<br />
bør krympes<br />
ved å reduseretoppskattesatsen,<br />
øke<br />
kapitalskattesatsen<br />
eller en<br />
kombinasjon?<br />
5. Vil ditt parti<br />
heve, senke<br />
eller fjerne<br />
formuesskatten?<br />
8 SKATTEBETALEREN 3-20<strong>05</strong><br />
Senterpartiet (Sp)<br />
1. Sp har foreslått å fjerne arveavgift for<br />
næringskapital der næringskapital er<br />
avgrenset etter svensk mønster for beskatning<br />
av formue.<br />
2. Sp vil at eiendomsskatt skal være en frivillig<br />
kommunal skatt med økt lokal frihet<br />
til å avgrense skatteobjekt og fastsette<br />
satser i forhold til i dag.<br />
3. Positive elementer:<br />
● En skattereform som gir økt forutsigbarhet<br />
● Innføring av utbytteskatt<br />
● Forenkling ved fjerning av delingsmodell<br />
og RISK-regler<br />
Negative elementer:<br />
● Manglende flertall for å fjerne formue-<br />
Kystpartiet (Kp)<br />
1. Kp har vært for å fjerne<br />
arveavgiften lenge, og<br />
foreslo i statsbudsjettet<br />
for 20<strong>05</strong> at arveavgiften<br />
skulle fjernes fra 1. oktober<br />
20<strong>05</strong>.<br />
2. Kp ønsker å fjerne den<br />
særskilte eiendomsskatten,<br />
med unntak av “verk<br />
og bruk”. Kystpartiet er<br />
imot tvungen eiendomsskatt,<br />
skatt på "verk og<br />
bruk" skal være frivillig<br />
og kommunal.<br />
3. Elementer i reformen for<br />
næringsdrivende som Kp<br />
ser positivt på:<br />
● Avvikling av formuesskatten<br />
vil gi større tilgang på<br />
kapital for næringslivet.<br />
Uttaksskatt fremfor be-<br />
skatt på næringskapital<br />
● Manglende flertall for økt skjermingsfradrag<br />
for personlig eide bedrifter og<br />
sparebankenes grunnfondsbevis før beregning<br />
av utbytteskatt.<br />
● Fare for skatteskjerpelse for personlige<br />
foretak<br />
4. Sp går ikke inn for å redusere toppskatten,<br />
og mener argumentet med satsforskjellen<br />
nå er borte i praksis fordi trygdeavgiften<br />
på 7,8 prosent som belastes<br />
arbeidsinntekt er en avgift som gir rett<br />
til pensjon og ulike andre trygdeytelser.<br />
Dem som eventuelt velger å omgjøre høg<br />
arbeidsinntekt til kapitalinntekt, får en<br />
dårligere rett til disse trygdeytelsene.<br />
For arbeidsinntekter under grensa for<br />
skatning av arbeidende<br />
kapital.<br />
● Avvikling av delingsmodellen.<br />
● Lavere inntektsskatt demper<br />
lønnskrav og gjør det<br />
lettere å ha folk i arbeid.<br />
Elementer som Kp vil<br />
endre:<br />
● Skatter og avgifter må ses<br />
mer i sammenheng. Kp vil<br />
ha ned arbeidsgiveravgiften,<br />
slik at det blir lettere<br />
å ha folk i arbeid. Vi vil<br />
også sette fokus på at for<br />
eksempel fiskerinæringen<br />
dynges ned av stadig nye<br />
avgifter.<br />
● I reformen foreslås bare<br />
helt ubetydelige lempninger<br />
i arveavgiften ved<br />
generasjonsskifte i familiebedrifter.<br />
Kp vil avvikle<br />
hele arveavgiften.<br />
● I reformen ønskes i prinsippet<br />
næringsnøytralitet<br />
i skattleggingen. Kp mener<br />
det trengs skattemessig<br />
særbehandling av næringer<br />
og enkeltprosjekter.<br />
4. Kp har lenge vært motstander<br />
av de skattemessige<br />
forskjellene på lønn<br />
og avkastning, dog med<br />
unntak av trygdepremien<br />
på lønn.<br />
5. Kp har arbeidet lenge<br />
med å fjerne formueskatten,<br />
og foreslo både å<br />
senke de generelle satsene<br />
og frita næringskapital fra<br />
formueskatten.<br />
DAG HAGEN BERG
alget:<br />
høgeste toppskattesats vil<br />
marginalskatten være lågere<br />
enn for antatt skattesats<br />
for aksjeutbytte og<br />
andre kapitalinntekter.<br />
5. Sp vil fjerne formueskatt<br />
for næringskapital (har<br />
foreslått dette siden<br />
Plaza-forliket i 2000) og<br />
for boliger av alminnelig<br />
standard og størrelse.<br />
Ingen planer om å øke<br />
formueskatten.<br />
MORTEN LUND<br />
Høyre (H)<br />
I denne perioden har<br />
Høyre sammen med<br />
de andre ikke-sosialistiske<br />
partiene redusert<br />
arveavgiften. I<br />
skattemeldingen har<br />
Høyre sammen med<br />
de andre regjeringspartiene<br />
gått inn for<br />
lempninger ved generasjonsskifter<br />
i familiebedrifter.<br />
2. Høyre vil ikke ha<br />
obligatorisk eiendomsskatt<br />
eller<br />
annen form for boligskatt.<br />
3. Tre positive elementer<br />
fra skattereformen:<br />
a) Nedtrappingen<br />
og avviklingen<br />
av<br />
formuesskatten, b)<br />
Fremskrittspartiet (Frp)<br />
1. Fjerne.<br />
2. Nei.<br />
3. FrP gikk mot de fleste<br />
delene av skattereformen.<br />
Vi ser det som<br />
spesielt uheldig at utbytteskatt<br />
innføres<br />
uten å være sikker på<br />
at formuesskatten blir<br />
fjernet. Skjermingssatsene<br />
er uansett<br />
satt alt for lavt og<br />
burde inneholdt et risikopåslag.<br />
Selv om<br />
skjermingsrenten er<br />
foreslått satt litt høyere<br />
for enkeltpersonforetak<br />
og reglene om<br />
lønnsfradrag vil<br />
gjelde, er FrP redd for<br />
at enkeltpersonsforetakene<br />
vil bli skattet<br />
for høyt. (Dette særlig<br />
i lys av et mulig regjeringsskifte.)<br />
Enkelte<br />
av overgangsordningene,<br />
for eksempel den<br />
såkalte 26.-marsregelen,<br />
slår i mange tilfeller<br />
både vilkårlig og<br />
uheldig ut.<br />
4. Redusere toppskatten.<br />
(Reduksjonen av toppskatten<br />
må imidlertid<br />
stå i forhold til øvrig<br />
personskattelette –<br />
det må derfor foretas<br />
betydelige lettelser i<br />
bunn samtidig som<br />
toppskatten blir redusert.)<br />
5. Fjerne.<br />
GJERMUND<br />
HAGESÆTER<br />
Fjerning av delingsmodellen,<br />
c)<br />
Fritaksmodellen<br />
for aksjeutbytter<br />
og aksjegevinster<br />
som forblir i selskapssektoren.<br />
4. Satsforskjell i<br />
skatt på arbeid og<br />
kapital bør krympes<br />
ved å redusere<br />
toppskattesatsene.<br />
5. Formuesskatten<br />
ønsker Høyre å<br />
fjerne.<br />
JAN TORE<br />
SANNER<br />
FOTO: BO MATHISEN<br />
SKATTEBETALEREN 3-20<strong>05</strong> 9<br />
STORTINGSVALGET 20<strong>05</strong> ■
Fem skattespørsmål før stortingsv<br />
1. Vil ditt parti<br />
heve, senke<br />
eller fjerne<br />
arveavgiften?<br />
2. Vil ditt parti<br />
ha obligatorisk<br />
eiendomsskatt<br />
i hele landet?<br />
3. Skattereformen<br />
2006 for<br />
næringsdrivende:<br />
Hvilke<br />
tre elementer i<br />
reformen ser<br />
ditt parti positivt<br />
på, og<br />
hvilke tre<br />
elementer vil<br />
partiet gå inn<br />
for å endre?<br />
4. Synes ditt<br />
parti at satsforskjellen<br />
mellom skatt<br />
på arbeid og<br />
skatt på kapital<br />
bør krympes<br />
ved å reduseretoppskattesatsen,<br />
øke<br />
kapitalskattesatsen<br />
eller en<br />
kombinasjon?<br />
5. Vil ditt parti<br />
heve, senke<br />
eller fjerne<br />
formuesskatten?<br />
10 SKATTEBETALEREN 3-20<strong>05</strong><br />
Kristelig Folkeparti (KrF)<br />
1. KrF ønsker at arveavgiften<br />
bør utformes slik at<br />
den ikke skaper problemer<br />
når en familiebedrift<br />
skal overtas av<br />
neste generasjon.<br />
2. Eiendomsskatteloven er<br />
foreldet på svært mange<br />
området. Det er derfor<br />
påkrevd med en<br />
gjennomgåelse av hele<br />
eiendomsskattekomplekset.<br />
KrF har foreløpig<br />
ikke tatt nærmere stilling<br />
til resultatet av en<br />
slik gjennomgang.<br />
3. Regjeringen har lagt<br />
Venstre (V)<br />
1. Venstre har ikke planer<br />
om å gjøre noe med arveavgiften<br />
i kommende<br />
periode.<br />
2. Nei, vi ønsker at det<br />
skal være opp til hver<br />
enkelt kommune<br />
3. Avskaffing av delingsmodellen,<br />
forenkling av<br />
skatteregime for næringsdrivende.<br />
Venstres<br />
langsiktige mål er en<br />
flat bruttobeskatning<br />
for alle inntekter, få<br />
særfradrag og et stort<br />
bunnfradrag som sikrer<br />
god sosial fordeling.<br />
Toppskatt er en dårlig<br />
løsning for å drive sosial<br />
fordeling, fordi denne<br />
frem en god skattemelding<br />
og er nå godt i gang<br />
med å gjennomføre den.<br />
KrF mener at det ikke er<br />
naturlig med en evaluering<br />
før skattereformen<br />
er gjennomført.<br />
4. Regjeringen har i skattemeldingen<br />
redegjort for<br />
hvordan en ønsker å utforme<br />
forholde mellom<br />
skatt på kapital og skatt<br />
på arbeid. KrF står derfor<br />
på den kombinasjonsmodell<br />
som følger av<br />
dette. Den største uretten<br />
i dagens skattesy-<br />
ordningen fører til en<br />
urimelig økning i marginalskatten<br />
(skatten<br />
på siste tjente krone)<br />
når inntekten passerer<br />
visse nivåer. I neste<br />
stortingsperiode må lettelser<br />
i personbeskatningen<br />
i første rekke<br />
komme gjennom en omlegging<br />
fra dagens minstefradrag<br />
til et høyt<br />
bunnfradrag, som i<br />
størst grad vil komme<br />
de med lavest lønninger<br />
til gode. Alle vil dermed<br />
få lavere skatt, men de<br />
som tjener minst vil få<br />
de prosentvis største<br />
lettelsene. Venstres<br />
grønne skattereform<br />
blir på den måten også<br />
stem er det store misforholdet<br />
mellom skatt på<br />
kapital og skatt på arbeid.<br />
Denne uretten vil<br />
bli rettet opp ved innføringen<br />
av skattereformen.<br />
5. I tråd med skattemeldingen<br />
går KrF inn for<br />
at formuesskatten halveres<br />
i løpet av 2006 og<br />
2007.<br />
KJELL OLAV<br />
GAMMELSÆTER<br />
en viktig sosial utjevningsreform.<br />
4. Venstres oppfatning er<br />
først og fremst en flatere<br />
skatt. Høy toppskatt<br />
gir tap for samfunnet<br />
gjennom lavere<br />
verdiskapning og gjør<br />
det mindre lønnsomt å<br />
jobbe. Venstre går derfor<br />
inn for å redusere<br />
marginalskatten som<br />
del av et skifte fra skatt<br />
på arbeid til skatt på<br />
forbruk.<br />
5. Venstre vil fjerne den.<br />
JAN-CHRISTIAN<br />
KOLSTØ
alget:<br />
Arbeiderpartiet (Ap)<br />
1. Ap har ingen planer om<br />
å endre arveavgiften.<br />
2. Ap har ingen planer om<br />
å innføre obligatorisk<br />
eiendomsskatt i hele<br />
landet.<br />
3. Ap støtter hovedtrekkene<br />
i skattereformen<br />
2006 for næringsdrivende.<br />
Endringene er<br />
nå til behandling i finanskomiteen,<br />
og vi<br />
Sosialistisk<br />
Venstreparti (SV)<br />
1. Dagens regler har så mange<br />
smutthull at de fleste med<br />
tilstrekkelig skatterettslig<br />
kompetanse kan få fjernet<br />
det aller meste av arveavgiftsgrunnlaget<br />
gjennom<br />
ulike tilpasninger. Resultatet<br />
er at arveavgiften stort<br />
sett rammer folk med relativt<br />
små formuer. SV ønsker<br />
derfor en gjennomgåelse av<br />
arveavgiften med sikte på å<br />
tette skattehull. Bredere<br />
skattegrunnlag vil så gi<br />
grunnlag for lavere satser og<br />
høyere bunnfradrag.<br />
2. Nei.<br />
3. SV har ikke tatt stilling til<br />
har ikke tatt stilling til<br />
alle elementene i reformen.<br />
4. Ap vil ikke øke det<br />
samlede skattenivået i<br />
forhold til nivået i<br />
2004. Eventuelle skatteøkninger<br />
utover dette<br />
vil motsvares av andre<br />
skattereduksjoner. Vi<br />
ønsker ikke å øke skattene<br />
for mennesker<br />
med "vanlige" inntekter<br />
denne.<br />
4. SV ønsker å gjøre forskjellen<br />
på arbeidsinntekter og kapitalinntekter<br />
mindre. I våre<br />
alternative budsjetter kombinerer<br />
vi ulike virkemidler<br />
for å nå dette målet.<br />
5. SV ønsker en endring av formuesskatten<br />
slik at vi får et<br />
bredere skattegrunnlag, men<br />
lavere satser enn i dag (jf.<br />
svar på spørsmål 1). SV ønsker<br />
ikke å øke statens inntekter<br />
fra formuesskatten.<br />
BERNT SVERRE<br />
MEHAMMER<br />
og formuer. Vi har ikke<br />
tatt konkret stilling til<br />
om vi vil endre formuesskatten.<br />
5. Ap har ikke tatt stilling<br />
til om vi vil heve, senke<br />
eller fjerne formuesskatten.<br />
Vi har sagt at<br />
dette spørsmålet må<br />
ses i sammenheng med<br />
eiendomsskatten og boligskatten<br />
(som nå er<br />
avviklet). Ved behand-<br />
lingen av budsjettet for<br />
20<strong>05</strong> gikk vi inn for å<br />
øke bunnfradraget i formuesskatten,<br />
altså en<br />
lettelse.<br />
TANJA USTVEDT<br />
FOTO: BO MATHISEN<br />
SKATTEBETALEREN 3-20<strong>05</strong> 11<br />
STORTINGSVALGET 20<strong>05</strong> ■
Tallgymnast<br />
Sankt Hans<br />
Ligningen for de<br />
fleste lønnstakerne<br />
og pensjonistene<br />
legges ut 24. juni i<br />
år. Det er ingen<br />
motsetning mellom<br />
å feire midtsommeren<br />
og å sjekke<br />
tallene fra ligningsmyndighetene.<br />
Du bør ta<br />
deg tid til begge<br />
deler.<br />
■ AV ÅSE KRISTIN<br />
NEBB EK<br />
De fleste personlige skattyterne<br />
får skatteoppgjøret<br />
ved Sankt Hans-tider, det<br />
såkalte vårutlegget. De<br />
som må vente til 7. oktober,<br />
skal ha blitt varslet av ligningskontoret.<br />
Slikt varsel<br />
kan komme i eget brev, eller<br />
du kan ha fått opplysninger<br />
om dette på den forhåndsutfylteselvangivelsen<br />
din. Hvis du verken<br />
har mottatt skatteoppgjør<br />
eller varsel innen utgangen<br />
av juni, bør du kontakte ligningskontoret<br />
for å høre<br />
hva som har skjedd.<br />
12 SKATTEBETALEREN 3-20<strong>05</strong><br />
Du bør sjekke<br />
skatteoppgjøret<br />
Vårt råd er nå som ellers at<br />
du tar deg tid til å se over<br />
skatteoppgjøret ditt. Gjorde<br />
du ingen endringer i den<br />
forhåndsutfylte selvangivelsen,<br />
vil du mest sannsynlig<br />
ha fått et skatteoppgjør<br />
i tråd med den innsendte<br />
selvangivelsen. Men<br />
det hender det gjøres feil,<br />
så sjekk likevel.<br />
Hvis du endret den forhåndsutfylteselvangivelsen,<br />
eller leverte en fullstendig<br />
selvangivelse, bør<br />
du sjekke det ferdige oppgjøret<br />
med kladden du forhåpentligvis<br />
har tatt vare<br />
på. Dette er viktig! Det er<br />
ofte ikke nok å sjekke de to<br />
kolonnene“fra selvangivelsen”<br />
og “ligningsgrunnlag”<br />
på på ligningsutskriften<br />
mot hverandre. Sjekk i<br />
hvert fall følgende:<br />
● om de ekstra fradragene<br />
du førte opp er kommet<br />
med;<br />
● at de postene du strøk<br />
ikke er tatt med;<br />
● at ligningskontoret har<br />
fordelt gjeld og gjeldsrenter,<br />
formue og inntekt<br />
av fast eiendom<br />
mellom deg og den du<br />
eier sammen med, slik<br />
dere hadde ført opp;<br />
● at du har fått riktig<br />
skatteklasse;<br />
● at formuesgjenstander<br />
(bil, båt, hus) du solgte i<br />
2004 ikke har kommet<br />
med som formue;<br />
● at du har fått BSU-fradraget;<br />
● at du har fått fradrag<br />
for skatt betalt i utlandet,<br />
eller annet fradrag<br />
på grunn av inntekts-<br />
/formuesforhold i utlandet;<br />
og<br />
● at du ikke har fått prosentligning<br />
for flere måneder<br />
enn du eide boligen.<br />
Finner du feil?<br />
Hvis du oppdager at ligningskontoret<br />
ikke har fått<br />
med seg en eller flere av<br />
endringene dine, må du<br />
Renter på<br />
restskatt<br />
Har du fått restskatt og denne<br />
ikke er betalt innen 30. april i<br />
år, må du betale 2,8 prosent i<br />
renter. For dem som har høstutlegg<br />
er renten 3,1 prosent.<br />
Betaler du ikke restskatten<br />
innen fristen, må du også betale<br />
forsinkelsesrenter på 9,25<br />
prosent.<br />
sende inn en skriftlig<br />
klage på selvangivelsen<br />
innen 10. august (28. oktober<br />
for det såkalte<br />
høstutlegget). Eksempel<br />
på slik klage finner du på<br />
<strong>Skattebetalerforeningen</strong>s<br />
nettside www.skatt.no<br />
(lukkede medlemssider).<br />
Dette gjelder både feil til<br />
din gunst og din ugunst.<br />
Dersom du for eksempel<br />
har ført på en lønnsinntekt<br />
som ikke hadde kommet<br />
med på den forhåndsutfylte<br />
selvangivelsen, og ligningskontoret<br />
ikke har tatt<br />
denne ved behandlingen av<br />
selvangivelsen din, har du<br />
en plikt til å si fra at det<br />
har skjedd en feil. Ligningskontoret<br />
kan ikke<br />
ilegge tilleggsskatt i disse<br />
tilfellene, men det kan endre<br />
feilen – ikke bare i to år<br />
fremover, men i hele 10 år.<br />
Hva hvis du har gjort<br />
feil eller har glemt<br />
noe?<br />
Dersom det er opplysninger<br />
som du av en eller annen<br />
grunn ikke fikk med på<br />
selvangivelsen du leverte<br />
innen 30. april i år, er det<br />
ennå ikke for sent. Klagefristen<br />
gjelder også slik tilleggsinformasjon.<br />
Altså:<br />
Hvis du glemte å føre opp
ikk ved<br />
-bålet<br />
reisefradraget, så send en<br />
skriftlig klage til ligningskontoret<br />
hvor du ber om å<br />
få dette endret.<br />
Dersom du skulle<br />
komme på opplysninger til<br />
din ugunst som ikke ble<br />
tatt med på selvangivelsen,<br />
må du også sende inn en<br />
klage på ligningen. Hvis for<br />
eksempel din tidligere arbeidsgiver<br />
glemte å innberette<br />
15.000 kroner i lønn,<br />
og du glemte det samme<br />
ved utfyllingen av selvangivelsen,<br />
vil ikke beløpet<br />
komme med på skatteoppgjøret.<br />
Dersom ligningskontoret<br />
senere finner ut at<br />
Renter på<br />
skatt til gode<br />
Har du skattepenger til gode,<br />
gir kemneren deg en rentegodtgjørelse<br />
på 2,5 prosent<br />
(3,1 prosent for de med høstutlegg).<br />
Renten på tilleggsforskudd<br />
innbetalt innen 30.<br />
april i år er 0,3 prosent for<br />
vårutlegget og 0,9 prosent for<br />
høstutlegget. Dersom du har<br />
penger til gode, vil du vanligvis<br />
motta beløpet i løpet av<br />
to–tre uker etter utlegget. Dersom<br />
du ikke har fått pengene<br />
innen seks uker, har du krav<br />
på 0,3 prosent rente for hver<br />
måned eller del av måned det<br />
tar før du får pengene dine.<br />
denne lønnsinntekten ikke<br />
var oppgitt, vil de på eget<br />
initiativ endre ligningen<br />
din, og mest sannsynlig vil<br />
de ilegge deg tilleggsskatt<br />
på toppen.<br />
Restskatt<br />
Hvis du har fått restskatt<br />
og den ikke ble betalt innen<br />
30. april i år, vil det påløpe<br />
renter på restskattebeløpet<br />
(se side 12). Fristen for betaling<br />
av restskatt for dem<br />
som har fått vårutlegg, er<br />
22. august. Restskatt over<br />
1.000 kroner “deles i to”.<br />
Annen halvdel betales<br />
innen 26. september. Restskatt<br />
under 100 kroner kreves<br />
ikke inn.<br />
Det hjelper ikke om du<br />
er uenig i at du skulle hatt<br />
restskatt, du må likevel betale<br />
den. Dersom du sender<br />
inn en klage på ligningen<br />
som sannsynligvis vil redusere<br />
restskatten, så kan du<br />
be ligningskontoret om<br />
hjelp til å få kemneren til å<br />
stoppe innfordringen. Du<br />
kan også ta kontakt med<br />
kemnerkontoret selv. Skal<br />
du ta skriftlig kontakt, bør<br />
du legge ved en kopi av klagen<br />
som er sendt ligningskontoret.<br />
Generelt er det<br />
ingen kurant affære å få ut-<br />
satt betalingen, med mindre<br />
du får ligningskontoret<br />
til å hjelpe deg med det.<br />
Hva hvis du ikke får<br />
noe skatteoppgjør?<br />
Dersom du ikke mottar<br />
skatteoppgjøret, og heller<br />
ikke får noe brev fra ligningskontoret<br />
om at skatteoppgjøret<br />
kommer til høsten,<br />
bør kontakte ligningskontoret<br />
snarest. Det kan<br />
hende at selvangivelsen din<br />
har kommet bort i posten,<br />
eller at noe har gått galt<br />
ved leveringen. Ligningskontoret<br />
kan ilegge deg forsinkelsesavgift<br />
dersom du<br />
leverer selvangivelsen for<br />
Forsinkelsesavgift<br />
sent, men dette blir ikke<br />
aktuelt dersom du faktisk<br />
har levert innen fristen. Du<br />
bør imidlertid legge ved en<br />
forklaring til ligningskontoret<br />
når du sender selvangivelsen<br />
på nytt, hvor du redegjør<br />
for den opprinnelige<br />
leveringen.<br />
Dersom du ikke har levert<br />
selvangivelsen, bør du<br />
gjøre det NÅ. Levering etter<br />
fristen kan føre til forsinkelsesavgift<br />
(se egen<br />
sak), men det blir “billig” i<br />
forhold til å ikke levere.<br />
Det siste kan medføre både<br />
skjønnsligning og 30 prosent<br />
tilleggsskatt.<br />
Leverer du selvangivelsen for sent, kan du bli ilagt forsinkelsesavgift.<br />
Forsinkelsesavgiften beregnes av nettoinntekten, og øker med forsinkelsens<br />
lengde. For lønnstakere og pensjonister med selvangivelsesfrist<br />
30. april er satsene som følger:<br />
● Leverer i løpet av mai: 0,2 prosent<br />
● Leverer innen 24. juni: 1 prosent<br />
I tillegg betales 0,1 prosent av nettoformue, uansett hvor lang forsinkelsen<br />
er.<br />
Avgiften skal ikke settes lavere enn 200 kroner og den skal, når forsinkelsen<br />
ikke er over en måned, begrenses oppad til 10.000 kroner.<br />
Det kan gjøres unntak fra forsinkelsesavgift “når skattyterens forhold<br />
må anses unnskyldelig på grunn av sykdom, alderdom, uerfarenhet<br />
eller annen særlig årsak som ikke kan legges ham til last”.<br />
SKATTEBETALEREN 3-20<strong>05</strong> 13
FRADRAG<br />
Det er vel de færreste<br />
som ønsker å<br />
måtte bo borte fra<br />
hjemmet på grunn<br />
av jobben. Savnet<br />
av familie, venner,<br />
nærmiljø og den<br />
økonomiske ulempen,<br />
gjør pendlertilværelsen<br />
lite<br />
fristende. Et lite<br />
plaster på såret er<br />
det muligens at<br />
man kan få fradrag<br />
for utgiftene.<br />
Det vil si: Noen av<br />
oss får noen fradrag!<br />
■ AV ÅSE KRISTIN NEBB<br />
EK OG TONJE JOHNSRUD<br />
Det har vært flere små og<br />
store endringer i pendlerreglene<br />
de siste årene, og vi<br />
har omtalt de fleste i tidligere<br />
utgaver av Skattebetaleren.<br />
Her kommer en tilnærmet<br />
fullstendig<br />
gjennomgåelse av det du<br />
trenger å vite som pendler<br />
– i hvert fall det som angår<br />
skatten din.<br />
Status som pendler<br />
Det er ikke lenger nødvendig<br />
å søke ligningskontoret<br />
om såkalt “pendlerstatus”,<br />
men før du krever fradrag i<br />
selvangivelsen, må du vite<br />
14 SKATTEBETALEREN 3-20<strong>05</strong><br />
om du fyller vilkårene for å<br />
anses som pendler i skattemessig<br />
forstand. Det skilles<br />
her mellom enslige pendlere<br />
og familiependlere,<br />
men felles for dem begge er<br />
at det må være jobben som<br />
gjør at de bor borte fra sitt<br />
virkelige hjem.<br />
Det er vanligvis enkelt å<br />
avklare om det er jobben<br />
som begrunner pendlingen,<br />
men er avstanden mellom<br />
pendlerboligen og den vanlige<br />
boligen kort, vil ligningskontoretsannsynligvis<br />
påstå at det er andre årsaker<br />
til pendlingen.<br />
Mulige årsaker kan være<br />
fritidssysler på kveldstid på<br />
arbeidsstedet, eller ønsket<br />
om å opparbeide seg botid<br />
for å kunne selge boligen på<br />
arbeidsstedet skattefritt senere<br />
(mer om dette senere i<br />
artikkelen). Har du kort avstand<br />
til pendlerboligen,<br />
bør du derfor forklare hvorfor<br />
du har behov for å bo<br />
utenfor ditt virkelige hjem.<br />
Jobber du for eksempel<br />
skift, kan det være at kollektivtrafikken<br />
gjør det<br />
umulig for deg å komme<br />
hjem og tilbake på jobb i<br />
tide.<br />
Det neste som må avklares<br />
er hvilket av hjemmene<br />
som skal anses som ditt<br />
virkelige hjem. Hvis det<br />
virkelige hjemmet ligger på<br />
arbeidsstedet, bor du jo<br />
ikke utenfor dette hjemmet<br />
på grunn av jobben. Dermed<br />
har du heller ikke<br />
krav på fradrag.<br />
Virkelig hjem for familiependlere<br />
For deg som er gift (herunder<br />
registrert partner)<br />
eller har barn, er regelen<br />
veldig enkel. Du anses<br />
nemlig for å ha ditt virkelige<br />
hjem der ektefellen eller<br />
barna er bosatt, under<br />
forutsetning av at du har<br />
felles hjem med ektefellen<br />
eller barna. Dette betyr<br />
kort og godt at du godkjennes<br />
som pendler hvis jobben<br />
gjør at du må bo et annet<br />
sted enn resten av familien.<br />
Det bør vel legges til at du<br />
faktisk må reise mellom<br />
disse boligene minst<br />
tre–fire ganger i løpet av<br />
året.<br />
Virkelig hjem for enslige<br />
pendlere<br />
Er du derimot enslig pendler<br />
(samboere uten felles<br />
barn følger reglene for enslige),<br />
er det av avgjørende<br />
betydning hvor ofte du<br />
pendler, og hva slags bolig<br />
du har på henholdsvis arbeidsstedet<br />
og hjemstedet. I<br />
den forbindelse skilles det<br />
mellom såkalte selvstendige<br />
og uselvstendige boliger<br />
(se egen sak om dette).<br />
Én selvstendig og én<br />
uselvstendig bolig: Er boligen<br />
på hjemstedet selvstendig,<br />
og boligen på arbeidsstedet<br />
uselvstendig, anses<br />
den førstnevnte som ditt<br />
virkelige hjem. Er situasjonen<br />
omvendt, anses boligen<br />
på arbeidsstedet som ditt<br />
virkelige hjem.<br />
EKSEMPEL: Sissel bor i<br />
en enebolig i Kristiansand<br />
og er ansatt i et firma der. I<br />
et par år har hun måttet<br />
steppe inn som leder for firmaets<br />
avdelingskontor i<br />
Sandefjord og har derfor<br />
leid en hybel på 25 kvadratmeter<br />
der. Ettersom<br />
boligen i Kristiansand er<br />
selvstendig og hybelen i<br />
Sandefjord uselvstendig, vil<br />
Sissels virkelige hjem bli i<br />
Kristiansand.<br />
To selvstendige boliger:<br />
Mange voksne pendlere har<br />
en selvstendig bolig både<br />
på hjemstedet og på arbeidsstedet.<br />
I slike tilfeller<br />
er hovedregelen at du har<br />
ditt virkelige hjem der du<br />
overnatter flest ganger i løpet<br />
av året (døgnhvileregelen).<br />
En tradisjonell ukependler<br />
vil ha fire eller fem<br />
netter på arbeidsstedet, og<br />
to eller tre netter på hjemstedet.<br />
Uavhengig av om<br />
netter i ferien skal medregnes,<br />
innebærer dette at de<br />
fleste vil anses for å ha sitt<br />
virkelige hjem på arbeidsstedet,<br />
og dermed godkjennes<br />
de ikke som pendlere.<br />
EKSEMPEL: Jørgen har<br />
selvstendig bolig både i<br />
Moss og på arbeidsstedet i<br />
Tønsberg, og er derfor usikker<br />
på om han kan anses<br />
som pendler. Han jobber<br />
fire dager i uken, og har ni<br />
uker sommerferie samt<br />
høstferie, vinterferie, juleferie<br />
og påskeferie. Jørgen<br />
tilbringer alle feriene i<br />
FOTO: BO MATHISEN
PÅ VIFT
Moss. Jørgen arbeider altså<br />
til sammen 38 uker i Tønsberg<br />
(38 x 4 dager = 152 dager).<br />
Da dette er mindre<br />
enn halve året, anses Jørgen<br />
å ha sitt hjem i Moss<br />
(overveiende døgnhvile), og<br />
kan derfor anses som pendler<br />
mellom Moss og Tønsberg.<br />
Til en hovedregel hører<br />
også unntak: Selv om du etter<br />
døgnhvileregelen har<br />
ditt virkelige hjem på arbeidsstedet,<br />
kan du kanskje<br />
bli godkjent som pendler.<br />
Dette vil være tilfellet dersom<br />
boligen på hjemstedet<br />
er minst dobbelt så stor som<br />
boligen på arbeidsstedet, og<br />
du bodde i hjemkommunen<br />
i minst tre år før du begynte<br />
å pendle. Dersom det bor<br />
flere personer over 15 år i<br />
samme husstand, skal antall<br />
kvadratmeter fordeles<br />
på disse personene. Dette<br />
gjelder ikke for ektefeller,<br />
men for samboere. Merk at<br />
det er hjemkommunen og<br />
ikke nåværende bolig du<br />
må ha bodd i. Det er også et<br />
vilkår at du har utgifter til<br />
boligen på hjemstedet, enten<br />
ved at du leier eller<br />
eier. Denne regelen gjelder<br />
også for ektefeller som sammen<br />
pendler mellom to forskjellige<br />
boliger.<br />
EKSEMPEL: Hans og<br />
Mette hadde bodd og jobbet<br />
i Halden i 20 år da de bestemte<br />
seg for å starte et<br />
selskap med hovedkontor i<br />
Oslo. Av ulike årsaker<br />
måtte de være tilgjengelige<br />
i Oslo alle hverdager, også<br />
på kveldstid. De ville beholde<br />
huset i Halden for å<br />
benytte det i helger og når<br />
de ble pensjonister. Huset i<br />
Halden er på 250 kvadratmeter<br />
og anses dermed som<br />
selvstendig. Ettersom Hans<br />
og Mette kom til å tilbringe<br />
så mye tid i Oslo, kjøpte de<br />
en leilighet på 100 kvadratmeter<br />
sentralt i byen.<br />
Denne leiligheten blir også<br />
ansett for å være selvstendig,<br />
og etter døgnhvileregelen<br />
skulle dermed ekteparets<br />
virkelige hjem bli i<br />
Oslo. Fordi huset i Halden<br />
er mer enn dobbelt så stort<br />
som leiligheten i Oslo, og<br />
fordi Hans og Mette bodde<br />
mer enn tre år i Halden før<br />
de startet med pendlingen,<br />
blir likevel boligen i Halden<br />
deres virkelige hjem. De<br />
godkjennes derfor som<br />
pendlere.<br />
Foreldrehjem: Med foreldrehjem<br />
menes det skattemessige<br />
bostedet til foreldre<br />
eller andre som du har<br />
vokst opp hos. Er du 21 år<br />
eller yngre og pendler<br />
mellom foreldrehjemmet og<br />
en annen bolig, vil foreldre-<br />
REGNSKAPSKONTOR<br />
Ønsker dere;<br />
- samarbeid med andre i bransjen<br />
- felles dataløsninger<br />
- felles innkjøp<br />
- felles rutiner<br />
ta kontakt med<br />
Jarle Haukeland 55 92 41 73<br />
Mob- 97 97 48 62<br />
E-post: jarle@renett.no<br />
Hjemmeside; renett.no<br />
16 SKATTEBETALEREN 3-20<strong>05</strong><br />
hjemmet bli ansett for å<br />
være ditt virkelige hjem. Er<br />
du eldre enn 21 år, vil foreldrehjemmet<br />
bare anses<br />
som det virkelige hjem dersom<br />
den andre boligen er<br />
uselvstendig.<br />
EKSEMPEL: Gro er 24<br />
år og bor fremdeles hjemme<br />
hos sine foreldre på Ski. I<br />
ukedagene jobber Gro i et<br />
lite reklamebyrå på Lillehammer.<br />
På Lillehammer<br />
bor hun alene i en sokkelleilighet<br />
på 45 kvadratmeter<br />
med innlagt vann. Er<br />
Gro i en pendlersituasjon<br />
med hensyn til bolig?<br />
Under forutsetning av at<br />
hun har tilgang til leiligheten<br />
alle ukens dager, og<br />
leiekontrakten gjelder<br />
minst ett år, er Gros leilighet<br />
på Lillehammer en selvstendig<br />
bolig. Fordi Gro er<br />
eldre enn 21 år, går den<br />
selvstendige boligen foran<br />
foreldrehjemmet og blir<br />
hennes virkelige hjem. Det<br />
betyr at hun ikke er i en<br />
pendlersituasjon.<br />
Krav til<br />
pendlerhyppighet.<br />
Som familiependler er regelen<br />
at du må reise hjem<br />
så ofte som skal til for å<br />
kunne anse denne boligen<br />
som familiens felles hjem. I<br />
praksis betyr dette, som<br />
tidligere nevnt, at du bør<br />
ha minimum tre–fire hjemreiser<br />
med overnatting i løpet<br />
av året.<br />
For enslige pendlere<br />
følger det av forskriften at<br />
det kreves “så regelmessige<br />
og hyppige hjembesøk som<br />
forholdene gjør det rimelig.<br />
Ved vurderingen legges<br />
vekt på avstand, reisemuligheter<br />
og økonomi. For<br />
enslige som fyller 22 år eller<br />
mer i inntektsåret, regnes<br />
besøk vanligvis ikke<br />
som pendling dersom de<br />
foregår sjeldnere enn hver<br />
tredje uke”.<br />
Dette betyr at hvis man<br />
for eksempel ofte må jobbe i<br />
helgene, eller man har vanskeligheter<br />
med å reise på<br />
Selvstendig<br />
eller<br />
uselvstendig<br />
bolig<br />
Med selvstendig bolig<br />
menes bolig som:<br />
● er større enn 30 kvadratmeter<br />
(du må legge til 20<br />
kvm. for hver person du<br />
bor sammen med som er<br />
over 15 år);<br />
● har innlagt vann og avløp;<br />
● du disponerer minimum ett<br />
år; og<br />
● du har tilgang til i alle<br />
ukens dager.<br />
Med uselvstendig bolig<br />
menes bolig der ett av disse<br />
vilkår ikke er oppfylt.<br />
grunn av sykdom eller svak<br />
økonomi, er dette momenter<br />
som bør gjøre at ligningskontoret<br />
lemper på<br />
kravet til reisehyppighet.<br />
På den annen side har<br />
Skattedirektoratet i Lignings-ABC-en<br />
uttalt at<br />
lang reiseavstand i seg selv<br />
ikke kan begrunne noe<br />
unntak fra tre-ukerskravet.<br />
For enslige pendler<br />
som ikke er fylt 22 år, er<br />
det i praksis antatt at<br />
hjemreise cirka hver sjette<br />
uke vil være tilstrekkelig.<br />
Krav til<br />
dokumentasjon<br />
Det finnes ingen konkrete<br />
regler om dokumentasjonskrav<br />
i forbindelse med<br />
pendling, men du må<br />
kunne sannsynliggjøre at<br />
vilkårene er oppfylt. Når<br />
det gjelder dokumentasjon<br />
på boligtype, kan sannsynliggjøringen<br />
for eksempel<br />
skje ved:<br />
● husleiekontrakt<br />
● kjøpekontrakt<br />
● bekreftelse fra huseier<br />
Når det gjelder pendlerhyppigheten,<br />
må du som<br />
enslig kunne sannsynliggjøre<br />
at du har reist hjem<br />
minst hver tredje uke (22<br />
år eller eldre). Hyppigheten<br />
kan for eksempel dokumenteres<br />
slik:
● dersom du kjører, før<br />
kjørebok<br />
● spar på tog- og bussbilletter,<br />
drosjeregninger,<br />
flybilletter med videre<br />
som viser at du faktisk<br />
har reist<br />
● legg frem bankutskrifter<br />
som viser at du har tatt<br />
ut penger eller betalt<br />
med kort i butikker på<br />
hjemstedet<br />
● andre kvitteringer:<br />
handlet mat på den lokale<br />
super'n, kinobillett,<br />
parkeringsbot og så videre<br />
Vår erfaring er at ligningskontorene<br />
ofte stiller<br />
store krav til sannsynliggjøring<br />
under dette vilkåret.<br />
Det lønner seg derfor å<br />
være nøye med å spare på<br />
billetter, kvitteringer og så<br />
videre som viser at du faktisk<br />
har vært der du sier du<br />
har vært. Vi har sett eksempler<br />
på at kjørebok<br />
alene ikke er nok, slik at<br />
dette nok bør suppleres<br />
med annen dokumentasjon.<br />
Hvilke fradrag<br />
kan du kreve?<br />
Når du har avklart at du<br />
oppfyller kravene til å anses<br />
som pendler, kan du<br />
kreve fradrag i selvangivelsen<br />
for merutgifter til<br />
besøksreiser samt losji.<br />
Vær oppmerksom på at<br />
kostfradraget for pendlere<br />
fra og med inntektsåret<br />
20<strong>05</strong> er fjernet, også for de<br />
som bor på hotell.<br />
Merutgifter til besøksreiser<br />
- tur/retur (post<br />
3.2.9 i selvangivelsen)<br />
Dette fradraget beregnes<br />
på samme måte som for<br />
reise mellom hjem og arbeid.<br />
Kilometersatsen er<br />
1,40 kroner for de første<br />
35.000 kilometerne, og 0,70<br />
kroner for overskytende.<br />
Som pendler kan du imidlertid<br />
velge å kreve fradrag<br />
for faktiske utgifter til flybillett<br />
i stedet for kilometersats.<br />
For strekningen til<br />
og fra flyplassen, brukes<br />
kilometersats. Fradraget<br />
skal på selvangivelsen re-<br />
FOTO: BO MATHISEN<br />
SKATTEBETALEREN 3-20<strong>05</strong> 17
duseres med et bunnfradraget<br />
som for 20<strong>05</strong> er 12.800<br />
kroner. (Merk deg at dersom<br />
du i tillegg krever fradrag<br />
for reise mellom pendlerboligen<br />
og arbeidsplassen,<br />
gjelder det kun ett<br />
fradrag på 12.800 kroner.)<br />
Husk at utgiftene må dokumenteres.<br />
Dette gjør du<br />
best ved å sannsynliggjøre<br />
pendlerhyppigheten. Hvilken<br />
type dokumentasjon du<br />
trenger, kan du lese mer om<br />
ovenfor (under "Krav til dokumentasjon").<br />
Merutgifter til losji<br />
(post 3.2.7 i selvangivelsen):<br />
Du får fradrag for doku-<br />
18 SKATTEBETALEREN 3-20<strong>05</strong><br />
menterte merutgifter til losji,<br />
men det forutsetter at<br />
du har utgifter til bolig<br />
både på hjemstedet og på<br />
arbeidsstedet. Det betyr<br />
ikke at du må betale husleie<br />
begge steder. Det er tilstrekkelig<br />
at du for eksempel<br />
leier bolig på arbeidsstedet,<br />
og eier bolig på<br />
hjemstedet.<br />
Når det gjelder dokumentasjon<br />
for utgiftene, bør du<br />
legge ved husleiekontrakt<br />
eller kvitteringer/kontoutskrift<br />
som viser innbetalt<br />
husleie på arbeidsstedet.<br />
Dersom du bruker din<br />
egen campingvogn til overnatting<br />
ved arbeidsopphold<br />
utenfor hjemmet, gis det et<br />
skjønnsmessig fradrag med<br />
45 kroner per døgn. I tillegg<br />
gis det fradrag for legitimerte<br />
kostnader til eventuell<br />
campingplass.<br />
Småutgifter<br />
Fradrag for småutgifter<br />
(kostnad til telefon, avis<br />
o.l.) gis etter standardsats<br />
på 40 kroner. Fradraget føres<br />
i selvangivelsen post<br />
3.2.7.<br />
Arbeidsgivers dekning<br />
av pendlerutgifter<br />
Arbeidsgivers dekning av<br />
pendlerutgifter er skattefritt<br />
når det foreligger fradragsrett.<br />
FOTO: BO MATHISEN<br />
Salg av<br />
pendlerbolig<br />
Ved salg av bolig sier loven<br />
at eventuell gevinst er skattefri<br />
dersom du på salgstidspunktet<br />
har eid boligen minst ett år,<br />
og har bodd i huset ett av de<br />
to siste årene (har du kun<br />
vært eier i ett år, må du ha<br />
bodd der dette året). Hovedregelen<br />
er at du ikke kan opparbeide<br />
deg slik botid i to boliger<br />
samtidig, men her er det<br />
gjort et unntak for pendlere.<br />
Dersom du har eid pendlerboligen<br />
i minst ett år, og brukt<br />
den som pendlerbolig i ett av<br />
de to siste årene, betyr dette<br />
at du kan selge boligen på arbeidsstedet<br />
uten at gevinsten<br />
blir skattlagt. Husk at du heller<br />
ikke vil få fradrag for<br />
eventuelt tap.<br />
Besøksreiser til hjemmet<br />
Arbeidsgivers dekning av<br />
kostnader ved besøksreiser<br />
til hjemmet kan skje på<br />
ulike måter:<br />
● ved at det gis en utgiftsgodtgjørelse<br />
(1,40 kr pr.<br />
km opptil 35.000 km,<br />
deretter 0,70 kr pr. km)<br />
● ved at du får refundert<br />
kostnader etter bilag<br />
● arbeidsgiver eier/disponerer<br />
plass på kommunikasjonsmiddel<br />
som du<br />
kan benytte deg av<br />
I det første tilfellet er hovedregelen<br />
at kun et overskudd<br />
beskattes. De siste<br />
tilfellene antas å ikke gi<br />
overskudd og er således<br />
skattefrie.<br />
Ved utgiftsgodtgjørelse<br />
brukes som hovedregel nettometoden<br />
på godtgjørelsen.<br />
Et eventuelt overskudd skal<br />
skattlegges. Nettometoden<br />
innebærer at godtgjørelsen<br />
skal sammenlignes med det<br />
fradraget (reiseavstand) du<br />
ville ha fått (inklusive eventuelle<br />
faktiske kostnader til<br />
bompassering, ferjereise eller<br />
flyreise) fratrukket<br />
bunnfradraget på 12.800<br />
kroner. Husk at fradraget<br />
skal redusere både fradrag<br />
for besøksreiser og eventuelle<br />
arbeidsreiser<br />
(hjem–fast arbeidssted).<br />
Har du rett til fradrag for
Dersom du eier pendlerboligen,<br />
skal denne regnskapslignes<br />
i arbeidskommunen. Fra<br />
og med inntektsåret 20<strong>05</strong> er<br />
fordelsbeskatning ved bruk av<br />
egen prosentlignet/regnskapslignet<br />
bolig bortfalt. I de<br />
nye reglene er pendlerboliger<br />
ikke omtalt. Selv om regnskapslignede<br />
boliger som delvis<br />
brukes av eier, får en forholdsmessig<br />
avkortning av påløpte<br />
kostnader, er det ingen<br />
grunn til å tro at tilsvarende<br />
prinsipp skal brukes på pendlerbolig.<br />
Det antas derfor at<br />
pendlere vil ha det samme<br />
netto fradraget som før, men<br />
dette er ikke avklart.<br />
Det er skjemaet RF-1189 “Årsoppgjør<br />
for utleie av fast eiendom”<br />
som skal anvendes. Før<br />
opp utgifter til husleie, vedlikehold,<br />
strøm og eventuell forsikring<br />
knyttet til pendlerboligen.<br />
Dersom du ikke har utleieinntekter,<br />
vil du ha et<br />
underskudd som du fører i<br />
selvangivelsen post 3.2.19<br />
(underskuddet har en skattemessig<br />
effekt på 28 prosent).<br />
Skjemaet RF-1189 skal sendes<br />
eiendomskommunen.<br />
arbeidsreiser, skal dette reduseres<br />
først.<br />
Losji<br />
Også arbeidsgivers dekning<br />
av kostnader ved losji kan<br />
skje på ulike måter:<br />
● ved at det gis en utgiftsgodtgjørelse<br />
● ved at du får refundert<br />
kostnader etter bilag<br />
(kvittering)<br />
● arbeidsgiver stiller rom,<br />
hybel, leilighet eller hus<br />
til disposisjon<br />
I det første tilfellet er hovedregelen<br />
at kun et overskudd<br />
beskattes. Det andre<br />
og tredje tilfellet antas å<br />
ikke gi overskudd og er derfor<br />
skattefritt.<br />
Kost<br />
Fra og med 20<strong>05</strong> er kostfradraget<br />
for pendlere bortfalt.<br />
Dette vil ha skattemessig<br />
betydning for dem som får<br />
dekket kost av arbeidsgiver<br />
– også ved opphold på hotell.<br />
Dersom arbeidsgiver<br />
dekker kostnader til kost,<br />
enten ved utgiftsgodtgjørelse<br />
eller ved å refundere<br />
kostnader etter bilag, blir<br />
hele beløpet skattepliktig<br />
inntekt for deg (som lønn).<br />
Dersom du har fri kost hos<br />
arbeidsgiver (naturalytelse),<br />
skattlegges du for<br />
dette etter følgende verdsettelser<br />
i 20<strong>05</strong>:<br />
Fri kost (alle måltider)<br />
pr. dag 68 kr<br />
Fri kost (to måltider)<br />
pr. dag 53 kr<br />
Fri kost (ett måltid)<br />
pr. dag 35 kr<br />
Reiser du på tjenestereise,<br />
skal du som tidligere<br />
kunne motta trekkfri kostgodtgjørelse,<br />
eventuelt få<br />
dekket/refundert kosten<br />
skattefritt av arbeidsgiver.<br />
Dette gjør at det nå blir viktig<br />
å vite om en reise defineres<br />
som en pendlerreise<br />
(uten rett til fradrag mv. for<br />
kost) eller tjenestereise<br />
(med rett til fradrag mv. for<br />
kost). Det er per i dag ikke<br />
fastsatt klare regler til bruk<br />
ved denne grensedragningen,<br />
men så vidt vi har<br />
forstått jobber Skattedirektoratet<br />
med utarbeidelse av<br />
retningslinjer. Når disse<br />
retningslinjene kommer, vil<br />
vi omtale dem nærmere i<br />
Skattebetaleren.<br />
Småutgifter<br />
Du kan fritt få dekket småutgifter<br />
(kostnad til telefon,<br />
avis o.l.) fra arbeidsgiveren<br />
din med inntil 40 kroner.<br />
Fradragsmuligheten er da<br />
borte.<br />
Pendling mellom<br />
Norge og utlandet<br />
Utenlandsk pendler til<br />
arbeid i Norge – Innenfor<br />
EØS<br />
Dersom du på grunn av<br />
ditt arbeid må bo utenfor<br />
det hjem du har i en annen<br />
EØS-stat, kan du ha krav<br />
på fradrag for merutgifter i<br />
forbindelse med pendling til<br />
arbeid i Norge. (Dette gjelder<br />
uansett om du er skattemessig<br />
bosatt i Norge, eller<br />
kun begrenset skattepliktig<br />
til Norge ved<br />
kortvarige opphold.) For<br />
pendling mellom EØS-land<br />
gjelder de samme vilkår og<br />
regler som for pendling i<br />
Norge (disse kan du lese<br />
mer om ovenfor).<br />
Er du familiependler fra<br />
annet EØS-land, kan ligningskontoret<br />
kreve at du<br />
legger frem dokumentasjon<br />
på familietilknytning (vigsels-<br />
eller fødselsattest)<br />
samt dokumentasjon på felles<br />
bostedsadresse i utlandet<br />
(f.eks. bekreftelse fra<br />
folkeregisteret i det aktuelle<br />
land, eller husleiekontrakt).<br />
Vær imidlertid klar over<br />
at dersom du har krav på<br />
15 prosent standardfradrag<br />
etter skatteloven § 6–70, må<br />
du velge om du vil ha dette<br />
fradraget eller om du vil<br />
kreve fradrag for merutgifter<br />
i forbindelse med pendling.<br />
Velger du standardfradraget<br />
på 15 prosent, kan<br />
du ikke i tillegg få skattefri<br />
utgiftsgodtgjørelse eller<br />
skattefri naturalytelse.<br />
Godtgjørelsen skattlegges<br />
da som lønn. Du kan lese<br />
mer om standardfradraget i<br />
Skatte-Nøkkelen eller i Lignings-ABC-en.<br />
(Gå inn på<br />
vår nettside<br />
www.skatt.no, klikk på<br />
linken “Lignings-ABC”,<br />
klikk så på bokstaven “U”<br />
og deretter på “Utland –<br />
standardfradrag – 15 pst.<br />
fradrag”).<br />
EKSEMPEL: Göran er<br />
svensk, bosatt i Stockholm,<br />
men arbeider i hele 20<strong>05</strong><br />
som bartender i Oslo. Han<br />
leier i hele perioden en leilighet<br />
i Bogstadveien på 20<br />
kvadratmeter, og reiser<br />
hjem til Sverige annenhver<br />
uke for å besøke slekt og<br />
venner. Leiligheten på 100<br />
kvadratmeter i Sverige står<br />
tom når Göran ikke er der.<br />
Göran lurer på om han kan<br />
få pendlerfradrag i Norge.<br />
Göran oppfyller vilkårene<br />
til pendlerstatus da han har<br />
selvstendig bolig i Stockholm,<br />
og pendler til uselvstendig<br />
bolig i Norge. Han<br />
har hjemreise minst hver<br />
tredje uke. De samme dokumentasjonskrav<br />
gjelder her<br />
som for pendlere innen<br />
Norge.<br />
Dersom du i tillegg til å<br />
pendle fra utlandet pendler<br />
mellom boliger i Norge, må<br />
du velge om du vil kreve<br />
fradrag for pendlingen<br />
mellom arbeidssted og bolig<br />
i utlandet, eller arbeidssted<br />
og bolig i Norge.<br />
– Pendling fra ikke-EØS<br />
land<br />
Dem som pendler mellom<br />
arbeid i Norge og sitt hjem i<br />
et land utenfor EØS-området,<br />
omfattes ikke av reglene<br />
om fradrag for merutgifter<br />
i forbindelse med<br />
pendling. Finansdepartementet<br />
har i en uttalelse av<br />
27. november 2003 uttalt at<br />
disse pendlerne likevel kan<br />
få dekket merutgiftene<br />
skattefritt av sin arbeidsgiver<br />
etter de samme satser<br />
og regler som gjelder for<br />
pendlerfradrag generelt.<br />
Det forutsettes at vedkommende<br />
bare er begrenset<br />
skattepliktig til Norge etter<br />
skatteloven § 2–3, bokstav d<br />
(ikke bosatt). Dersom vedkommende<br />
har krav på 15<br />
prosent standardfradrag for<br />
utlendinger, må han velge<br />
om han ønsker skattefri<br />
dekning av merutgiftene eller<br />
standardfradraget.<br />
Norsk pendler til arbeid<br />
i utlandet<br />
Personer som pendler<br />
mellom virkelig hjem i<br />
Norge og bolig i utlandet,<br />
vil normalt ha rett til fradrag<br />
for merutgifter. Det er<br />
en forutsetning at det foreligger<br />
skatteplikt til Norge.<br />
Merk deg at dersom det er<br />
store avstander mellom de<br />
to boligene, kan kravene for<br />
enslige om hjemreise hver<br />
tredje uke lempes på. Er du<br />
i en slik situasjon og er<br />
usikker på hva som kan<br />
kreves, kan du for eksempel<br />
be ligningskontoret om en<br />
forhåndsuttalelse.<br />
SKATTEBETALEREN 3-20<strong>05</strong> 19
Den nakne sannhet:<br />
ER STRIPPING<br />
KULTUR?<br />
Den Blue Engel AS,<br />
som driver strippestedet<br />
“Diamond<br />
Go Go Bar” i Oslo,<br />
ble etterberegnet<br />
moms fordi Oslo<br />
fylkesskattekontor<br />
mente at det å<br />
kaste klærne ikke<br />
kunne anses som<br />
kunst. Den Blue<br />
Engel AS mente<br />
tvert imot at<br />
momsfritaket for<br />
kultur også måtte<br />
omfatte stripping,<br />
og gikk til sak mot<br />
staten.<br />
■ AV HILDE ALVSÅKER<br />
Etter momsreformen i 2001<br />
er det moms på alle varer<br />
og tjenester, med mindre de<br />
er unntatt i momsloven. Teater,<br />
ballett og opera er spesielt<br />
unntatt moms. Begrunnelsen<br />
for unntakene<br />
er at slike kunstformer er<br />
avhengig av offentlige støtte<br />
og derfor lite egnet for<br />
skattlegging. Unntaket gjelder<br />
også virksomheter som<br />
driver med overskudd. I forarbeidene<br />
til endringen i<br />
momsloven i 2001 ble det<br />
også sagt at unntaket<br />
skulle tolkes utvidende slik<br />
at bestemmelsen kan gjelde<br />
andre former for kultur enn<br />
de som er spesielt nevnt i<br />
lovteksten.<br />
20 SKATTEBETALEREN 3-20<strong>05</strong><br />
Et spørsmål om<br />
kunstnerisk nivå<br />
Verken i loven eller i forarbeidene<br />
er det sagt noe spesielt<br />
om striptease. I denne<br />
saken var det få opplysninger<br />
om utførelsen av<br />
strippingen, og dermed det<br />
kunstneriske nivået. Derfor<br />
avgjorde retten spørsmålet<br />
på generelt grunnlag. Retten<br />
mente det var vanskelig<br />
å begrunne hvorfor strippeshow<br />
ikke skulle komme<br />
inn under unntaket, fordi<br />
det i det moderne Norge i<br />
dag er en avslappet holdning<br />
til nakenhet, og fordi<br />
det rundt om i verden finnes<br />
strippeshow som har<br />
høyt kunstnerisk nivå.<br />
Dessuten er det mye annet<br />
som er unntatt momsplikt,<br />
for eksempel sverdsluking<br />
og vitsefortelling, og retten<br />
mente at man ikke uten videre<br />
kunne si at all stripping<br />
er momspliktig. Tingretten<br />
var sterkt i tvil, men<br />
kom til at stripping måtte<br />
unntas moms.<br />
Dommen er nå anket av<br />
staten, men hvis dommen<br />
stadfestes av lagmannsretten,<br />
er det grunn til å tro at<br />
momsloven blir endret.<br />
Flere stortingspolitikere<br />
har nemlig uttalt at de ikke<br />
ønsker momsfritak for<br />
stripping.<br />
Forestillingen “I Blanke Messingen” (bildet) fanges opp av momsfritaket. Nå kan det bli<br />
momsfritak også for dem som utøver “the real thing”. Tingretten mente en arrangør av strippeshow<br />
skulle innrømmes momsfritak, men staten har anket til lagmannsretten.<br />
FOTO: Knut Falch/Scanpix<br />
FOTO: KNUT FALCH/SCANPIX
Finansdepartementet tok grep:<br />
Avgiftsfri støtte<br />
til utdanning<br />
Finansdepartementet<br />
endrer Skattedirektoratetspraksis<br />
for hva som kan<br />
regnes for en arveavgiftsfri<br />
støtte til<br />
utdanning til barn<br />
og barnebarn. Med<br />
det har departementet<br />
sagt seg<br />
enig med <strong>Skattebetalerforeningen</strong>.<br />
■ AV HARRY TUNHEIM<br />
<strong>Skattebetalerforeningen</strong><br />
har ment at direktoratets<br />
praksis har vært i strid med<br />
lovteksten og forarbeidene.<br />
Med Finansdepartementets<br />
endring, får <strong>Skattebetalerforeningen</strong><br />
nå gjennomslag<br />
for meningen sin.<br />
Gaver til nærstående<br />
Utgangspunktet etter arveavgiftsloven<br />
er at gaver gitt<br />
til nærstående, for eksempel<br />
til barn og barnebarn, er<br />
avgiftspliktige. Unntak gjelder<br />
for gaver som i lovteksten<br />
er kalt “periodiske<br />
ytelser til oppfostring eller<br />
utdannelse” (se Skattebetaleren<br />
3-2004, s. 10–11). En<br />
forutsetning etter loven er<br />
at midlene er forbrukt før<br />
giverens død. Skattefogdkontorene,<br />
med Skattedirektoratet<br />
i spissen, har tolket<br />
det til at det ikke gjelder<br />
avgiftsfrihet for støtte<br />
til videre studier etter det<br />
vanlige fagstudie, for eksempel<br />
et embetsstudium<br />
eller en høyskole. De har<br />
heller ikke ment at det skal<br />
være avgiftsfrihet for støtte<br />
til noen som i voksen alder<br />
gjenopptar og fullfører en<br />
avbrutt utdanning, eller<br />
som omskolerer seg. I til-<br />
legg har de ment at det gjelder<br />
en aldersgrense på 30<br />
år, slik at hvis det gis støtte<br />
til “barn” som er 30 år eller<br />
eldre, har det vært avgiftsplikt<br />
uansett.<br />
Støttet seg på<br />
arveavgiftsloven<br />
Skattedirektoratet mente<br />
det fant støtte for denne<br />
tolkningen i forarbeidene til<br />
arveavgiftsloven. <strong>Skattebetalerforeningen</strong><br />
var ikke<br />
enig i dette, og derfor tok<br />
foreningen opp dette med<br />
Finansdepartementet. Nå<br />
er departementet enig i at<br />
det ikke gjelder noen slike<br />
begrensninger på dette området<br />
som direktoratet har<br />
trukket opp.<br />
Departementet begrunner<br />
sitt standpunkt med at<br />
livsforholdene og utdannelsesmønsteret<br />
har endret seg<br />
vesentlig siden loven ble<br />
gitt i 1964. Det er blitt langt<br />
vanligere både å starte utdanning<br />
senere, få barn<br />
under studietiden, videreutdanne<br />
og omskolere seg. Departementet<br />
peker på at det<br />
i dag blant annet tilbys<br />
langt flere muligheter til<br />
videreutdannelse enn tidligere,<br />
og at lovtolkningen<br />
må ta hensyn til både dette<br />
og at understøttelse fra foreldre<br />
og besteforeldre er<br />
blitt mer vanlig også overfor<br />
voksne barn i perioder av<br />
deres liv.<br />
For å runde av med et<br />
understatement: <strong>Skattebetalerforeningen</strong><br />
er godt<br />
fornøyd med at Finansdepartementet<br />
har endret<br />
Skattedirektoratets praksis<br />
på dette punktet.<br />
SKATTEBETALEREN 3-20<strong>05</strong> 21
Spar gevinstskatt i 20<strong>05</strong>:<br />
Gi aksjer s<br />
Har du aksjer eller<br />
aksjefondsandeler<br />
med latent skattepliktig<br />
gevinst, bør<br />
du vurdere å overføre<br />
dem til barn<br />
eller barnebarn i<br />
20<strong>05</strong>. Det er siste<br />
sjanse for å spare<br />
gevinstskatten på<br />
28 prosent.<br />
■ AV TROND OLSEN<br />
Hvis du har planer om å gi<br />
barn eller barnebarn gaver i<br />
form av kontanter, bør du<br />
først sjekke om du har aksjer<br />
eller aksjefond med latent<br />
skattepliktig gevinst.<br />
Du kan spare 28 prosent<br />
skatt ved å overføre aksjene<br />
i stedet for kontanter.<br />
Barna må uansett betale<br />
arveavgiften. Merk at 20<strong>05</strong><br />
er siste året med denne muligheten<br />
for å spare skatt på<br />
aksjer, for fra neste år vil<br />
gevinstskatten bli den<br />
samme om det er foreldrene<br />
eller barna som selger aksjene.<br />
Gave er ikke realisasjon<br />
og giveren blir derfor ikke<br />
gevinstbeskattet. Formuesforøkelse<br />
ved gave eller arv<br />
er heller ikke skattepliktig<br />
inntekt for gavemottaker.<br />
Etter dagens regler får<br />
barna (gavemottaker) ny<br />
skattemessig inngangsverdi<br />
22 SKATTEBETALEREN 3-20<strong>05</strong><br />
lik kursverdien på børsnoterte<br />
aksjer og aksjefondsandeler<br />
på gavetidspunktet,<br />
og betaler arveavgift av<br />
samme verdi. Med et fribeløp<br />
på 250.000 kroner fra<br />
både mor og far, er det gode<br />
muligheter for å gjøre dette<br />
uten at barna må betale arveavgift.<br />
Høyeste arveavgiftssats<br />
er 20 prosent (beløp<br />
over 550.000 kr), og det<br />
vil derfor lønne seg å overføre<br />
børsnoterte aksjer og<br />
aksjefondsandeler med gevinst.<br />
Du unngår på den<br />
måten skatten på 28 prosent.<br />
Barna kan dermed selge<br />
aksjene/aksjefondsandelene<br />
uten å betale gevinstskatt.<br />
Har aksjene for eksempel<br />
hatt en verdiøkning på<br />
200.000 kroner, kan du som<br />
giver spare hele 56.000 kroner<br />
i skatt (200.000 kr x 28<br />
%).<br />
Vær imidlertid oppmerksom<br />
på at salg kort tid etter<br />
overføringen, kan føre til<br />
beskatning av giver – såkalt<br />
gjennomskjæring (se egen<br />
sak).<br />
Har aksjene sunket i<br />
verdi, kan ikke barna kreve<br />
tapsfradrag for verdinedgangen<br />
i din eiertid. I slike<br />
tilfeller er det mer lønnsomt<br />
at du selv krever tapsfradrag,<br />
og gir kontanter i stedet.<br />
Skjemaet “Melding om<br />
gaver mv” (RF–1616) skal<br />
sendes til Skattefogden i<br />
det fylket giver er bosatt, og<br />
fristen er én måned etter at<br />
gaven er gitt.<br />
Husk at ved overføring til<br />
mindreårige barn/barnebarn<br />
under 18 år, kan du<br />
som giver bestemme at gaven<br />
ikke skal forvaltes av<br />
overformynderiet, men av<br />
foreldrene. Hvis barn eller<br />
barnebarn er studenter, må<br />
du ta hensyn til at høy formue<br />
kan gi avkortning i stipendet<br />
fra Statens lånekasse.<br />
Nye regler fra 2006<br />
Fra neste år kommer skattereformen<br />
med nye regler<br />
om skatt og arveavgift på<br />
aksjer og aksjefondsandeler.<br />
Gevinstskatten blir den<br />
samme om det er foreldrene<br />
eller barna som selger aksjene<br />
eller aksjefondsandelene.<br />
Det skyldes at de nye<br />
skattereglene bygger på<br />
kontinuitetsprinsippet, som<br />
innebærer at arving eller<br />
gavemottaker overtar skatteposisjonene<br />
til giver eller<br />
arvelater.<br />
Hvis du venter til 2006<br />
med å overføre aksjer og aksjefondsandeler<br />
med latent<br />
gevinst, overtar barna givers<br />
opprinnelige kostpris<br />
på aksjene og aksjefondsandelene.<br />
Ved et senere salg<br />
kan barna få en betydelig<br />
gevinstskatt. Arveavgiftsgrunnlaget<br />
er fortsatt kursverdien<br />
på gavetidspunktet.<br />
For å unngå dobbeltbeskatning<br />
gis det fradrag i arveavgiftsgrunnlaget<br />
med latent<br />
skatt på gevinsten (se<br />
eksempel). Fradraget er 20<br />
prosent av differansen<br />
mellom givers inngangsverdi<br />
og arveavgiftsgrunnlaget.<br />
Det gis altså ikke full<br />
kompensasjon for 28 prosent<br />
skatt.<br />
Hva gjør du med<br />
ikke-børsnoterte<br />
aksjer?<br />
Arveavgiftsgrunnlaget for<br />
ikke-børsnoterte aksjer settes<br />
ikke til markedsverdi,<br />
men til 30 prosent, eventuelt<br />
100 prosent, av aksjens<br />
andel av selskapets skattemessige<br />
formuesverdi. Det<br />
betyr normalt en svært mye<br />
lavere verdsettelse enn for<br />
børsnoterte aksjer. Samtidig<br />
bestemmer skatteloven<br />
§ 9–7 at gavemottakers og<br />
arvings skattemessige inngangsverdi<br />
ikke kan settes<br />
høyere enn arveavgiftsgrunnlaget.<br />
Vurderingen av<br />
om det lønner seg å overføre<br />
ikke-børsnoterte aksjer i<br />
20<strong>05</strong>, er derfor noe mer<br />
komplisert.<br />
Hvis ønsket er at aksjene<br />
skal beholdes i familien, og<br />
FOTO: BO MATHISEN
om gave
det ikke er aktuelt med salg<br />
på mange år, kan det lønne<br />
seg å vente med generasjonsskiftet<br />
til etter 2006.<br />
(Det forutsetter at de gunstige<br />
arveavgiftsreglene for<br />
verdsettelse av ikke-børsnoterte<br />
aksjer beholdes, slik<br />
at lavt arveavgiftsgrunnlag<br />
(30 %) fører til betydelig<br />
spart arveavgift.)<br />
Dersom barna planlegger<br />
å selge i nær framtid etter<br />
at aksjene er overtatt etter<br />
foreldrene, bør barna velge<br />
høyt arveavgiftsgrunnlag<br />
(100 prosent). For arveavgiftsgrunnlaget<br />
blir skattemessig<br />
inngangsverdi, og på<br />
FOTO: BO MATHISEN<br />
24 SKATTEBETALEREN 3-20<strong>05</strong><br />
den måten reduseres den<br />
skattepliktige gevinsten.<br />
Merk at det alltid må<br />
foretas en konkret vurdering<br />
ut fra aksjens skattemessig<br />
verdi om aksjen skal<br />
overføres til neste generasjon<br />
for videre salg eller beholdes<br />
av foreldrene. Har<br />
foreldrene lavere skattemessig<br />
inngangsverdi enn<br />
30 eller 100 prosent av aksjens<br />
skattemessige formuesverdi,<br />
vil det normalt<br />
lønne seg å overføre aksjene<br />
til barna for å unngå skatt<br />
på den latente gevinsten.<br />
Har foreldrene derimot høyere<br />
inngangsverdi enn ak-<br />
sjens skattemessige formuesverdi,<br />
er det lite å vinne<br />
på å overføre aksjene i<br />
20<strong>05</strong>.<br />
Det avgjørende for valget<br />
vil være den totale arveavgifts-<br />
og gevinstskattebelastningen.<br />
Husk RISK-beløpene<br />
Tommelfingerregelen er at<br />
aksjer med potensiell gevinst<br />
bør overføres til barna<br />
i 20<strong>05</strong>, mens aksjer med potensielt<br />
tap bør selges av<br />
foreldrene – i 20<strong>05</strong> eller senere.<br />
Husk at det ikke bare<br />
er opprinnelig kostpris og<br />
salgssum som avgjør om re-<br />
sultatet blir gevinst eller<br />
tap. Opprinnelig kostpris<br />
skal korrigeres med RISK<br />
(Regulering av Inngangsverdi<br />
med Skattlagt Kapital).<br />
Positivt RISK-beløp<br />
legges til kostpris og reduserer<br />
gevinsten. Negativt<br />
RISK-beløp reduserer kostprisen<br />
og øker dermed gevinsten.<br />
Positivt RISK- beløp<br />
skyldes at skattepliktig<br />
overskudd i selskapet er<br />
holdt tilbake i selskapet,<br />
altså ikke er delt ut til aksjonærene.<br />
Og motsatt: Negativt<br />
RISK-beløp oppstår<br />
ved at ubeskattede midler<br />
blir delt ut som utbytte, noe
som har skjedd i stor utstrekning<br />
ved utdeling av<br />
maksimalt utbytte i forkant<br />
av innføringen av aksjonærmodellen<br />
i 2006.<br />
<strong>Skattebetalerforeningen</strong><br />
mener<br />
<strong>Skattebetalerforeningen</strong> er<br />
sterkt i mot innføringen av<br />
kontinuitetsprinsippet ved<br />
overføring av aksjer ved<br />
arv og gave, både fordi det<br />
fører til mer kompliserte<br />
regler og fordi det gir betydelig<br />
høyere beskatning.<br />
Spar skatt før nye regler<br />
EKSEMPEL: Mor og far har i sin tid kjøpt børsnoterte aksjer for<br />
300.000 kroner. Aksjene kan nå selges for 900.000 kroner. Aksjene<br />
gis til sønnen i 20<strong>05</strong>, og spart latent skatt utgjør dermed<br />
168.000 kroner ((900.000 kr – 300.000 kr) x 28 %). Her ser du<br />
forskjellen på den totale arveavgifts- og gevinstskattebelastningen<br />
ved aksjegaven i 20<strong>05</strong> eller 2006:<br />
20<strong>05</strong>:<br />
Arveavgiftsgrunnlag fra hver<br />
(900.000 kr/2) 450.000 kr<br />
– Fribeløp 250.000 kr<br />
= Beregningsgrunnlag 200.000 kr<br />
Arveavgiften blir 16.000 kroner (200.000 kr x 8 %). Sum arveavgift<br />
fra mor og far utgjør dermed 32.000 kroner (16.000 kr x 2).<br />
Sønnen får ny skattemessig inngangsverdi lik kursverdien på gavetidspunktet<br />
og kan derfor selge aksjene for 900.000 kroner uten gevinstskatt.<br />
Sum skatt og arveavgift utgjør 32.000 kroner ved aksjegave<br />
i 20<strong>05</strong>.<br />
2006:<br />
Arveavgiftsgrunnlag fra hver<br />
(900.000 kr/2) 450.000 kr<br />
– Latent skatt<br />
(600.000 kr x 20 % / 2) 60.000 kr<br />
– Fribeløp 250.000 kr<br />
= Beregningsgrunnlag 140.000 kr<br />
Arveavgiften blir dermed 11.200 kroner (140.000 kr x 8 %). Sum<br />
arveavgift fra mor og far utgjør dermed 22.400 kroner (11.200 kr<br />
x 2).<br />
Sønnen beholder foreldrenes skattemessig inngangsverdi på<br />
300.000 kroner og får dermed samme skattepliktig gevinst ved salg<br />
av aksjene på 600.000 kroner. Gevinstskatten blir 168.000 kroner<br />
(600.000 kr x 28 %). Sum skatt og arveavgift utgjør 190.400 kroner<br />
ved aksjegave i 2006.<br />
I dette eksemplet utgjør skatteskjerpelsen 158.400 kroner<br />
dersom gaveoverføringen skjer i 2006 (med de nye<br />
reglene). Det vanker altså store besparelser dersom gaveoverføringen<br />
skjer i 20<strong>05</strong>.<br />
Det bemerkes at skattemessig inngangsverdi fra 2006 også må justeres<br />
med foreldrenes RISK verdier og skjermingsfradraget i aksjonærmodellen.<br />
Se mer om skattereformen fra 2006 på <strong>Skattebetalerforeningen</strong>s<br />
nettside www.skatt.no (Medlemssider).<br />
Arveavgiftssatsene<br />
Gjennomskjæring<br />
Å overføre aksjer med potensiell<br />
gevinst til barn, for dermed<br />
å spare skatt, er en uproblematisk<br />
tilpasning til skattereglene.<br />
Hvis dette<br />
kombineres med at barna kort<br />
tid etter selger aksjene, må<br />
man sørge for rene linjer. Ligningsmyndighetene<br />
vil kunne<br />
stille spørsmål om det virkelig<br />
har skjedd en overføring til<br />
barna, eller om barna bare er<br />
et unødvendig mellomledd i<br />
det som i realiteten er foreldrenes<br />
salg av aksjene. Derfor:<br />
Det er viktig at barna har<br />
blitt de reelle eiere av aksjene<br />
og kan gjøre hva de vil med<br />
dem. La barna beholde aksjene/fondsandelene<br />
en stund<br />
før de eventuelt selges. Da er<br />
det en realitet i at barna er<br />
blitt eiere i den forstand at<br />
verdien av aksjene kan ha<br />
gått både opp og ned i deres<br />
eiertid. Sørg for at det ikke<br />
stilles betingelser for gaven,<br />
for eksempel ved at barna forplikter<br />
seg til å låne giver et<br />
beløp og må selge aksjene<br />
for å ha nok å låne ut.<br />
Hvis barna ikke anses for å<br />
ha blitt reelle eiere, risikerer<br />
familien gjennomskjæring.<br />
Det vil si at foreldregenerasjonen<br />
blir betraktet som de<br />
egentlige selgere av aksjen.<br />
Dermed sitter man igjen med<br />
både skatt av hele gevinsten<br />
og arveavgift – altså dobbelt<br />
opp.<br />
Stortinget fastsetter hvert år satsene for avgiften på arv og gaver. Avgiften blir beregnet etter satsene for<br />
det året arven falt eller gaven ble gitt. Satsene for 20<strong>05</strong> er:<br />
Til foreldre, barn, fosterbarn og stebarn som<br />
arvelater eller giveren har oppfostret Til andre<br />
Av de første kr 250.000 Ingen avgift Ingen avgift<br />
Av de neste kr 300.000 8 % 10 %<br />
Av overskytende 20 % 30 %<br />
Ved beregningen av arveavgift skal avgiftsgrunnlaget rundes av ned til nærmeste hele 1.000 kroner.<br />
Merk at beløpsgrensene gjelder arv/gave fra en person.<br />
SKATTEBETALEREN 3-20<strong>05</strong> 25
Oppfølging av<br />
skattereformen<br />
Selskapsaksjonærer<br />
har fått sin fritaksmetode,<br />
og<br />
personlige aksjonærer<br />
sin aksjonærmodell.<br />
Men<br />
skattereformen<br />
skal også omfatte<br />
selvstendig næringsdrivende<br />
og<br />
deltakerne i deltakerlignedeselskap.<br />
Nå har vi<br />
kommet ett skritt<br />
nærmere en avklaring.<br />
■ AV KIRSTI HOLMSTAD<br />
I revidert nasjonalbudsjett<br />
foreslo Finansdepartementet<br />
å videreføre en modifisert<br />
delingsmodell – kalt<br />
Foretaksmodellen – for selvstendig<br />
næringsdrivende.<br />
Som ventet ble det ikke<br />
Departementet<br />
foreslår at ulønnet<br />
arbeidsinnsats<br />
kompenseres ved<br />
en tilskuddsordning.<br />
Ved bedriftens egne utviklingsprosjekter<br />
vil ofte en<br />
stor del av kostnadene referere<br />
seg til arbeidsinnsats.<br />
Så lenge det er betalt lønn<br />
for denne arbeidsinnsatsen,<br />
er dette uproblematisk. Det<br />
er gitt standardiserte regler<br />
for beregning av fradraget.<br />
I mange tilfelle er det imidlertid<br />
ikke utbetalt lønn.<br />
26 SKATTEBETALEREN 3-20<strong>05</strong><br />
foreslått noen uttaksmodell<br />
for disse. I korthet betyr det<br />
at eiere av enkeltpersonforetak<br />
skal skattlegges<br />
som før – med unntak av<br />
noen justeringer i beregningen<br />
av personinntekt.<br />
For deltakere i deltakerlignede<br />
selskap ble det foreslått<br />
å innføre Deltakermodellen.<br />
Den er til forveksling<br />
lik aksjonærmodellen<br />
for personlige aksjonærer.<br />
Det innebærer at personlige<br />
deltakere skal skattlegges<br />
med 28 prosent for den delen<br />
av overskuddet de får<br />
utdelt fra selskapet, og som<br />
overstiger et skjermingsfradrag.<br />
I tillegg skal deltakeren,<br />
på samme måte som<br />
før, skattlegges for sin andel<br />
av selskapets overskudd<br />
(nettoligningsreglene).<br />
Får beholde<br />
lønnsfradraget<br />
Departementets forslag er i<br />
Det vil gjelde for alle selvstendige<br />
næringsdrivende /<br />
deltakere i deltakerlignede<br />
selskaper som arbeider i<br />
egen virksomhet, men også<br />
ansatte i eget AS som ikke<br />
har hatt likvide midler til å<br />
utbetale lønn i utviklingsperioden.<br />
I forbindelse med vedtakelsen<br />
av statsbudsjettet<br />
for 20<strong>05</strong>, ba Stortinget om<br />
at departementet utredet<br />
muligheten for fradrag for<br />
slik ulønnet arbeidsinnsats,<br />
se Skattebetaleren 6-2004<br />
s. 15.<br />
Regjeringen har nå lagt<br />
frem forslag om dette i for-<br />
det store og hele i tråd med<br />
uttaksutvalgets innstilling i<br />
NoU 20<strong>05</strong>:2. Dog er det enkelte<br />
forskjeller, og den viktigste<br />
er kanskje at de selvstendig<br />
næringsdrivende<br />
får beholde lønnsfradraget.<br />
Videre gikk ikke departementet<br />
inn for uttaksutvalgets<br />
forslag om at skjermingsrenten<br />
for enkeltpersonforetakene<br />
skulle være<br />
høyere enn risikofri rente,<br />
det vil si omtrent på nivå<br />
med dagens kapitalavkastningsrate<br />
i delingsmodellen.<br />
Departementet mente at<br />
skjermingsrenten skulle<br />
fastsettes til årsgjennomsnittet<br />
for femårige statsobligasjonsrenter<br />
– på<br />
samme måte som for personlige<br />
aksjonærer og deltakere<br />
i deltakerlignede selskap<br />
–, men at renten<br />
skulle regnes før skatt for<br />
enkeltpersonforetakene. Du<br />
kan lese mer om uttaksut-<br />
bindelse med revidert budsjett.<br />
Forslaget innebærer<br />
at det gis et skattefritt tilskudd<br />
for ulønnet arbeidsinnsats.<br />
Denne tilskuddsordningen<br />
vil være en del<br />
av Skattefunn-ordningen,<br />
og være omfattet av beløpsgrensen<br />
på 4 mill kroner for<br />
egne prosjekter. Det foreslås<br />
at halvparten av støtteverdien<br />
på 4 mill kroner<br />
kan utgjøre verdien av ulønnet<br />
arbeidsinnsats. Ordningen<br />
foreslås innført fra<br />
20<strong>05</strong>. Timesatsen for 20<strong>05</strong><br />
foreslås satt til 500 kroner.<br />
Opptil 400.000 kroner (20 %<br />
av 2 mill kroner) vil kunne<br />
valgets forslag til endringer<br />
i Skattebetaleren 1–20<strong>05</strong><br />
(s. 18–21).<br />
Personinntektsskatt<br />
på goodwill<br />
Ellers bør en merke seg at<br />
gevinst ved realisasjon av<br />
forretningsverdi (goodwill)<br />
er foreslått skattlagt som<br />
personinntekt. Dette gjelder<br />
også etter at virksomheten<br />
er opphørt. Etter gjeldende<br />
regler skal gevinst ved realisasjon<br />
av goodwill holdes<br />
utenfor personinntektsberegningen<br />
uansett om virksomheten<br />
drives videre eller<br />
ikke. Ytterligere en innstramming<br />
er det at inntektsføring<br />
fra gevinst- og<br />
tapskonto også skal regnes<br />
som personinntekt – hvis<br />
departementet får det som<br />
det vil.<br />
Skattefunn – Ulønnet arbeidsinnsats<br />
tildeles den enkelte virksomhet<br />
i støtte for udokumentert<br />
ulønnet innsats.<br />
Det er lagt opp til at skattyter<br />
må føre opp tilskuddet i<br />
selvangivelsen.<br />
For årene 2002 og 2003<br />
foreslås det at regelen gis<br />
en begrenset tilbakevirkende<br />
kraft. Grunnen er at<br />
reglene var uklare, og at<br />
mange skattytre hadde forventet<br />
å få fradrag. I 2004<br />
var det imidlertid klart at<br />
det ikke kunne gis fradrag<br />
for ulønnet arbeidsinnsats,<br />
og det er dermed ikke<br />
grunnlag for tilbakevirkende<br />
kraft for dette året.
Hytter i<br />
borettslag<br />
Den varslede skattebomben<br />
for hytter<br />
i borettslag<br />
kan vise seg å<br />
være en våt skattekinaputt.Finansdepartementet<br />
foreslår nå at slike<br />
hytter likestilles<br />
med ordinære hytter<br />
fra inntektsåret<br />
20<strong>05</strong>.<br />
■ AV BENGT ERIKSEN OG<br />
GRY NILSEN<br />
I Skattebetaleren 4–2004<br />
(s. 24–26) og 6–2004 (s.<br />
22–23) varslet <strong>Skattebetalerforeningen</strong><br />
om en mulig<br />
skattebombe ved å ha hytte<br />
i borettslag. Foreningens<br />
rettsoppfatning ble støttet i<br />
flere brev fra Skattedirektoratet.<br />
MEN: I forslag til revidert<br />
budsjett kommer<br />
Finansdepartementet<br />
hytteeierne i møte. Fra<br />
inntektsåret 20<strong>05</strong> foreslås<br />
det at hytter i borettslag<br />
likestilles med<br />
ordinære hytter.<br />
FOTO: BO MATHISEN<br />
Skattebetalerforening<br />
en støtter forslaget<br />
Dette er meget hyggelig<br />
lesning for <strong>Skattebetalerforeningen</strong>.<br />
I Skattebetaleren<br />
4–2004 skrev vår administrerende<br />
direktør, Tore<br />
Fritsch, blant annet følgende<br />
da han kommenterte<br />
saken: “<strong>Skattebetalerforeningen</strong><br />
ser ingen grunn til<br />
at de som eier fritidseiendom<br />
gjennom et borettslag<br />
bør behandles skattemessig<br />
hardere enn de som eier sin<br />
fritidseiendom direkte (selveiere).<br />
[...] <strong>Skattebetalerforeningen</strong><br />
mener [...] at rimelighetsgrunner<br />
tilsier at<br />
fritidsboliger i borettslag<br />
bør godkjennes skattemessig<br />
på linje med egen fritidseiendom,<br />
så fremt det aktuelle<br />
borettslag er stiftet i<br />
tråd med den nye loven om<br />
borettslag som er vedtatt,<br />
men som ikke er trådt i<br />
kraft.”<br />
Faren over?<br />
Hvilket standpunkt skattemyndighetene<br />
vil lande på<br />
for inntektsåret 2004 og<br />
tidligere år, er fremdeles<br />
uklart. Forhåpentligvis er<br />
det mulig å få til en lempelig<br />
ordning.<br />
Det virker nå som om<br />
eiere av hytter i borettslag<br />
både beholder nåla i veggen<br />
og veggen. Skulle sistnevnte<br />
bli slått inn, er det<br />
neppe på grunn av en skattesmell!<br />
Dette er<br />
saken<br />
<strong>Skattebetalerforeningen</strong> har<br />
vurdert problemstillingen “fritidsbolig<br />
og borettslag”. Dagens<br />
Næringsliv (DN) viste<br />
til <strong>Skattebetalerforeningen</strong>s<br />
“funn” og uttalelser da den<br />
skrev om problemstillingen i<br />
avisutgaven 28./29. august<br />
2004. DN listet der opp<br />
hele ni borettslag som kan<br />
rammes av skattereglene i<br />
forbindelse med “fritidsbolig<br />
og borettslag”.<br />
Slik er reglene i dag:<br />
● Et borettslag med fritidsboliger<br />
kan ikke stiftes<br />
som et borettslag.<br />
● Skattereglene tilsier at et<br />
“borettslag” med fritidsboliger<br />
skal skattlegges<br />
som et selskap, og dermed<br />
kan ikke "andelshaver"<br />
få rentefradrag.<br />
● “Fritidsboliger” kan ikke<br />
selges skattefritt etter fem<br />
år.<br />
Forslag i revidert nasjonalbudsjett<br />
20<strong>05</strong>:<br />
● Et borettslag med fritidsboliger<br />
kan stiftes som et<br />
borettslag.<br />
● Hytter i borettslag likestilles<br />
med ordinære hytter<br />
fra inntektsåret 20<strong>05</strong>.<br />
SB-FAKTA<br />
SKATTEBETALEREN 3-20<strong>05</strong> 27<br />
REVIDERT NASJONALBUDSJETT ■
■ REVIDERT NASJONALBUDSJETT<br />
E for<br />
eierskap<br />
Overgangsregel E er en inngangsbillett til<br />
fritaksmetoden. Finansdepartementet vil<br />
endre denne regelen.<br />
Overgangsregel E til fritaksmetoden gjør det – på visse vilkår<br />
– mulig for personlige skattytere å overføre aksjer til et<br />
holdingselskap uten gevinstbeskatning. For å oppnå skattefrihet<br />
ved overføringen, er det etter gjeldende regler et vilkår<br />
at holdingselskapet skal være nystiftet, og at holdingselskapet<br />
må bli eier av minst 90 prosent av aksjene i de<br />
overførte selskapene.<br />
I revidert nasjonalbudsjett forslår Finansdepartementet<br />
å endre disse kravene. Departementet ser ikke lenger noen<br />
grunn til at holdingselskapet må være nystiftet, og foreslår<br />
at aksjene også kan overføres til et allerede eksisterende<br />
selskap ved en kapitalforhøyelse eller mot vederlag i form<br />
av egne aksjer. Videre foreslår departementet at kravet til<br />
eierandel reduseres fra 90 til 10 prosent. Departementet ønsker<br />
imidlertid ikke å fjerne kravet til eierandel helt, i frykt<br />
for at skattytere kan overføre til holdingselskapet en rekke<br />
mindre aksjeposter med latent gevinst, mens aksjer med latent<br />
tap beholdes i personlig eie. Bruken av bestemmelsen<br />
er dermed ikke særlig aktuell ved typiske finansielle investeringer,<br />
for eksempel hvor skattyter har mange mindre aksjeposter<br />
i børsnoterte selskaper.<br />
For øvrig foreslås det i revidert nasjonalbudsjett at også<br />
andeler i deltakerlignede selskaper – på tilsvarende måte<br />
som aksjer i aksjeselskap – kan overføres til holdingselskap<br />
uten gevinstbeskatning. (se for øvrig Skattebetaleren<br />
2-20<strong>05</strong> side 24.)<br />
28 års erfaring<br />
TILBYGG, REPARASJONER<br />
OG VEDLIKEHOLD SAMT OMLEGGING AV<br />
ALLE TYPER TAK<br />
TØMRERMESTER<br />
OLA KRØTØ AS<br />
Tlf. 66 90 23 21 – Fax 66 90 36 01<br />
1395 Hvalstad<br />
28 SKATTEBETALEREN 3-20<strong>05</strong><br />
Tar stat<br />
på sine<br />
Et grunnleggende<br />
krav til skattereglene<br />
er at de skal<br />
være rettferdige. I<br />
kravet til rettferdighet<br />
ligger det<br />
blant annet at like<br />
tilfeller skal behandles<br />
likt. Asker<br />
og Bærum tingretts<br />
dom av 17. desember<br />
2004 viser<br />
at virkeligheten<br />
dessverre ikke alltid<br />
er slik – like tilfeller<br />
behandles<br />
slett ikke alltid<br />
likt!<br />
Direkte gjelder dommen<br />
plikten til å betale arbeidsgiveravgift<br />
av utbetalte utgiftsgodtgjørelser<br />
til ansatte<br />
som har arbeidet i utlandet,<br />
men indirekte – og<br />
kanskje viktigere – gjelder<br />
saken også selve skatteplikten<br />
for slike mottatte tilleggsytelser.<br />
Den påståtte urettferdigheten?<br />
Den skal du få høre<br />
om etter en liten innføring i<br />
reglene om beskatning av<br />
utenlandstillegg.<br />
Sånn er det bare<br />
Arbeidstakere som arbeider<br />
i utlandet har ofte økte le-<br />
vekostnader, for eksempel<br />
utgifter til bolig og reise.<br />
Dersom arbeidsgiver dekker<br />
de økte kostnadene, er<br />
ikke ytelsene skattepliktige<br />
så langt de dekker merutgiftene<br />
ved arbeidsoppholdet.<br />
Dersom utgiftene derimot<br />
ville blitt pådratt uavhengig<br />
av arbeidsoppholdet<br />
i utlandet, vil eventuelle utbetalinger<br />
fra arbeidsgiver<br />
bli skattlagt som lønn hos<br />
arbeidstaker.<br />
Urettferdigheten ligger i<br />
kravene til dokumentasjon<br />
av merutgiftene. Ved utenlandsopphold<br />
mottar ansatte<br />
i det offentlige ytelser<br />
i henhold til Særavtalen.<br />
Dette er ytelser som er<br />
ment å dekke de ansattes<br />
ekstrautgifter ved utenlandsoppholdet.<br />
Ytelsene er<br />
til dels betydelige og kan<br />
mottas skattefritt, uten at<br />
den ansatte må sannsynliggjøre<br />
at alle de mottatte<br />
ytelsene har dekket merutgifter<br />
ved oppholdet. Ligningsmyndighetene<br />
har<br />
fastslått på generelt grunnlag<br />
at for offentlig ansatte<br />
kan ytelser mottatt i henhold<br />
til Særavtalen ikke<br />
sies å gi overskudd.<br />
Situasjonen er helt annerledes<br />
for ansatte i privat<br />
sektor. Her må det i hvert<br />
enkelt tilfelle sannsynliggjøres<br />
eller dokumenteres
at de utbetalte ytelsene<br />
ikke overstiger den ansattes<br />
merutgifter ved utenlandsoppholdet.<br />
Ansatt og ansatt, fru<br />
Blom<br />
I dommen jeg nevnte innledningsvis<br />
kom denne ulikheten<br />
helt på spissen, fordi<br />
utgiftene de privat ansatte<br />
hadde fått dekket, lå innenfor<br />
utgiftsdekningen i Særavtalen.<br />
En skulle da tro at<br />
domstolen ville legge til<br />
grunn at ytelsene ikke gav<br />
overskudd, jamfør betraktningene<br />
om at ytelsene til<br />
offentlig ansatte i henhold<br />
til Særavtalen ikke kan sies<br />
å gi overskudd. Utgiftene<br />
arbeidstakere har ved utenlandsopphold<br />
er jo ikke<br />
gjennomgående lavere for<br />
privat ansatte!<br />
På tross av dette godtok<br />
ikke domstolen å benytte<br />
den forenklede og sjablonmessigesannsynliggjøringen<br />
for ansatte i privat<br />
sektor. Når det gjelder ansatte<br />
i det offentlige, legger<br />
altså domstolen til grunn at<br />
utgiftsdekning i henhold til<br />
Særavtalen er god nok dokumentasjon<br />
for at ytelsene<br />
virkelig er medgått til merutgifter,<br />
mens ansatte i private<br />
bedrifter ikke blir hørt<br />
med den samme argumentasjonen.<br />
En kan spørre seg hvorfor<br />
det er slik, hva det er<br />
som gjør det naturlig med<br />
dette skillet. Svaret er<br />
mildt sagt ikke enkelt å<br />
finne. Vi kan ikke forstå at<br />
det er noen grunn til å<br />
skille mellom ansatte i privat<br />
og offentlig tjeneste,<br />
ganske enkelt fordi merutgiftene<br />
de har ved utenlandsopphold<br />
gjennomgående vil<br />
være de samme.<br />
Denne ulikheten i kravene<br />
til dokumentasjon blir<br />
enda mer urimelig når utgiftsdekning<br />
i henhold til<br />
Særavtalen ikke alltid dekker<br />
reelle merutgifter. Eksempelvis<br />
godtas det at ansatte<br />
i Utenriksdepartementet<br />
skattefritt mottar<br />
ytelser til dekning av bolig i<br />
oppholdslandet, selv om tjenestemannen<br />
ikke har bolig<br />
i Norge. Det sier seg selv at<br />
i denne situasjonen vil ikke<br />
boligutgiftene være en merutgift<br />
ved arbeidsoppholdet,<br />
i hvert fall ikke hele beløpet.<br />
Et sted skal en jo uansett<br />
bo! I slike tilfeller vil<br />
ytelsene i realiteten være<br />
skjult lønn, en lønn som<br />
ikke blir skattlagt.<br />
En slik skattefri “utgiftsdekning”<br />
ville være helt<br />
uaktuelt for ansatte i private<br />
bedrifter, simpelthen<br />
fordi de ikke kan dokumentere<br />
en ekstrautgift som<br />
ikke eksisterer. På denne<br />
bakgrunn ser vi at selv om<br />
utgangspunktet er identisk,<br />
at arbeidstakerne skattefritt<br />
kan få dekket sine<br />
merutgifter, gjør dokumentasjonsreglene<br />
at resultatet<br />
likevel blir ulikt. Og ikke<br />
overraskende kommer statens<br />
tjenestemenn vesentlig<br />
bedre ut enn de som er ansatt<br />
i private bedrifter.<br />
Retten forsøker å rettferdiggjøre<br />
forskjellen ved å<br />
peke på at ansatte i Utenriksdepartementet<br />
er i en<br />
spesiell arbeidssituasjon,<br />
knyttet blant annet til beordringssystemet<br />
de er underlagt.<br />
Dette er et lite relevant<br />
argument. Et beordringssystem<br />
forandrer<br />
ikke på det faktum at uansett<br />
om en arbeider i utlandet<br />
eller i Norge, så må en<br />
ha et sted å bo. Utgifter til<br />
bolig kan derfor i slike situasjoner<br />
ikke (i sin helhet)<br />
betraktes som merutgifter<br />
ved et arbeidsopphold i utlandet.<br />
En smak av<br />
forskjellsbehandling<br />
<strong>Skattebetalerforeningen</strong><br />
mener at den tosporede<br />
praksisen som har utviklet<br />
seg rundt dokumentasjon<br />
av merutgifter ved utenlandsopphold,<br />
er urettferdig<br />
og uheldig. Den smaker<br />
KOMMENTAR<br />
en best vare<br />
egne?<br />
sterkt av usaklig forskjellsbehandling,<br />
og det er på høy<br />
tid at noe blir gjort for å endre<br />
denne urimelige praksisen.<br />
Avslutningsvis bemerker<br />
jeg at tingrettens dom er<br />
anket til lagmannsretten.<br />
En kan jo håpe at den er<br />
villig til å vektlegge likhetsprinsipper<br />
i større grad.<br />
ROLF LOTHE<br />
advokatfullmektig i<br />
<strong>Skattebetalerforeningen</strong><br />
SKATTEBETALEREN 3-20<strong>05</strong> 29
MOMS:<br />
Står 200-kroners-<br />
grensen for fall?<br />
I en nylig avsagt<br />
dom kom Borgarting<br />
lagmannsrett<br />
til at et finsk selskap,<br />
som fremkaller<br />
film for norske<br />
kunder, har momspliktig<br />
omsetning i<br />
Norge.<br />
■ AV HILDE ALVSÅKER<br />
Det finske selskapet Ifi OY<br />
har ikke forretningsadresse<br />
i Norge. Kundene sender<br />
film i ferdigfrankerte konvolutter,<br />
der den påførte<br />
adressen er en postboks på<br />
Gardermoen. Filmen sendes<br />
til Finland for fremkalling,<br />
og bildene sendes deretter<br />
tilbake til den enkelte<br />
kunde. Når den enkelte<br />
pakkes verdi var under 200<br />
kroner, ble det ikke beregnet<br />
innførselsmoms. I forskrift<br />
nummer 12 heter det<br />
nemlig at hvis varens verdi<br />
er under 200 kroner, slipper<br />
man importmoms.<br />
Hvor skjedde<br />
omsetningen?<br />
Ifi Oy hevdet at omsetningen<br />
skjedde i Finland, og<br />
at det var den enkelte norske<br />
kunde som innførte<br />
pakkene til Norge. Selskapet<br />
mente derfor at det ikke<br />
skulle beregnes norsk moms<br />
av omsetningen. Eventuell<br />
innførselsmoms var kundenes<br />
ansvar.<br />
Fylkesskattekontoret<br />
30 SKATTEBETALEREN 3-20<strong>05</strong><br />
mente varene ble omsatt i<br />
Norge. Fotopakkene ble<br />
ikke levert før de kom frem<br />
til kundene. Det var derfor<br />
Ifi Oy som innførte varene<br />
og omsatte dem i Norge.<br />
Fylkesskattekontoret etterberegnet<br />
selskapet med 5,8<br />
millioner kroner i moms.<br />
Lagmannretten var enig<br />
med staten. Retten la vekt<br />
på at varen først var levert<br />
når den kom frem til kunden,<br />
at avtale om fremkalling<br />
ble inngått i Norge, at<br />
betaling skjedde i norske<br />
kroner, og at markedsføringen<br />
skjedde på norsk.<br />
Kundene visste ikke at<br />
fremkalling skjedde i Finland.<br />
Retten var også enig med<br />
staten i at utenlandske<br />
postordreforetak som driver<br />
omsetning rettet mot norske<br />
forbrukere må være<br />
momspliktige på lik linje<br />
med norske konkurrenter<br />
for å unngå konkurransevridning.<br />
Uklart når det skal<br />
beregnes moms<br />
Dommen skaper uklarhet<br />
om når det skal beregnes<br />
norsk moms av varer fra utlandet.<br />
Mange mener dommen<br />
setter en stopper for<br />
fritaket fra innførselsmoms<br />
på varer med verdi under<br />
200 kroner.<br />
Finansdepartementet<br />
mener at dommen ikke har<br />
betydning for 200-kronersgrensen,<br />
og at nordmenn<br />
fortsatt kan kjøpe for<br />
eksempel CD-er<br />
over internettet<br />
uten å måtte<br />
betale innførselsmoms.Departementet<br />
skal<br />
imidlertid<br />
se nærmere på dommen og<br />
komme med en mer utfyllende<br />
vurdering senere.<br />
Det er ennå ikke bestemt<br />
om dommen blir anket til<br />
Høyesterett.
Personlig økonomi 20<strong>05</strong><br />
Nestorene innen faget personlig økonomi, førsteamanuensis<br />
Knut Boye og professor Terje Hansen ved Norges Handelshøyskole<br />
(NHH), gir seg ikke. Førsteutgaven av boken Personlig<br />
økonomi så dagens lys i 1982. Siden har Boye og<br />
Hansen – med flere – oppdatert, strøket og lagt til stoff.<br />
Denne boken, som nå kommer i 22. utgave, fremstår som en<br />
bautastein av et oppslagsverk om personlig økonomi. Men<br />
rikholdig innholdsfortegnelse til tross, vi likte dårlig at stikkordregisteret<br />
er tatt ut!<br />
I 20<strong>05</strong>-utgaven er det inntatt fire nye kapitler:<br />
● Økonomiske råd til småbarnsforeldre<br />
● Om skattereformen 2004–2006<br />
● Bankers rådgivningsansvar og Bankklagenemndas klagebehandling<br />
● Når gjelden blir for stor – gjeldsordningsloven for privatpersoner<br />
Skattelovsamlingen<br />
2004–20<strong>05</strong><br />
“Dette er Norges mest komplette, oppdaterte og oversiktlige<br />
verktøy for alle som jobber med årsregnskap og skattespørsmål,”<br />
skriver forlaget om Skattelovsamlingen 2004–20<strong>05</strong>.<br />
Sikkert er det i hvert fall at boken, som nå kommer i 15. utgave,<br />
er på over 1.800 sider og at den dekker alle skatte- og<br />
avgiftslover og alle relevante forskrifter. Den har også en<br />
oversikt over stortingsvedtak og internasjonale avtaler som<br />
BØKER MOTTATT AV REDAKSJONEN<br />
Personlig økonomi 20<strong>05</strong><br />
Knut Boye, Terje Hansen,<br />
Dag Jørgen Hveem og<br />
Bjørn Torgrimsen<br />
Cappelen Akademisk Forlag,<br />
22. utgave 20<strong>05</strong><br />
484 kroner for 616 sider<br />
ISBN 82–02–23949–4<br />
berører temaet skatt, og den inneholder et omfangsrikt<br />
saksregister og fingermarkører. Professor dr. juris Ole<br />
Gjems-Onstad er bokens redaktør, og innholdet er à jour<br />
frem til Norsk Lovtidend nr. 2/20<strong>05</strong>.<br />
Skattelovsamlingen<br />
2004–20<strong>05</strong><br />
Ole Gjems-Onstad (red)<br />
Gyldendal Akademisk,<br />
15. utgave 20<strong>05</strong><br />
830 kroner for 1.822 sider<br />
ISBN 82–<strong>05</strong>–33414–5<br />
Merverdiavgift<br />
– spørsmål og svar<br />
Med forbehold om tellefeil fra redaksjonens side, reiser boken<br />
138 spørsmål om merverdiavgift. Den besvarer – ikke<br />
overraskende – samtlige. Moms er mer enn inngående og<br />
utgående 25-prosenttall, må vite, og vil du vite mer, kan du<br />
bryne deg på denne. Boken brukes i undervisning om merverdiavgift<br />
ved flere høyere undervisningssteder. Deriblant<br />
Handelshøyskolen BI, får vi tro, siden begge forfatterne underviser<br />
der. Ole Gjems-Onstad er professor dr. juris i skatterett,<br />
mens Tor S Kildal er studierektor i skatterett<br />
samme sted.<br />
Merverdiavgift<br />
– spørsmål og svar<br />
Ole Gjems-Onstad og<br />
Tor S Kildal<br />
Gyldendal Akademisk, 4.<br />
utgave, 1. opplag 20<strong>05</strong><br />
216 sider for 290 kroner<br />
ISBN 82–<strong>05</strong>–33442–0<br />
SKATTEBETALEREN 3-20<strong>05</strong> 31
Skattet<br />
ammefradrag<br />
Ifølge australske forskere<br />
kommer det så mye godt<br />
fra ammende mødres pupper<br />
at de (mødrene, altså)<br />
fortjener skattefradrag når<br />
de kjøper brystpumper.<br />
Forskerne mener skattefradraget<br />
bør være på linje<br />
med det melkebønder oppnår<br />
ved kjøp av driftsutstyr.<br />
Økonomen Julie<br />
Smith ved Australian National<br />
University anslår verdien<br />
av de 34 millioner literne<br />
med brystmelk som<br />
nybakte mødre årlig produserer,<br />
til over 10 milliarder<br />
kroner.<br />
Kilde: NTB-DPA<br />
Felles nordisk skatteportal<br />
De nordiske finansministreneåpnet<br />
en felles nordisk<br />
skatteportal<br />
20. mai 20<strong>05</strong>. Finansminister<br />
Per-<br />
Kristian Foss mener<br />
skatteportalen gir<br />
arbeidstakere enkle<br />
svar på generelleskattespørsmål<br />
når de ønsker<br />
å arbeide i et annet<br />
nordisk land.<br />
Den nordiske skatteportalen<br />
www.nordisketax.net<br />
er et samarbeidsprosjekt<br />
som tar sikte på å gjøre det<br />
enklere for personer bosatt i<br />
Norden å få hjelp til å løse<br />
skatteproblemer som lett vil<br />
oppstå for personer som har<br />
inntekt eller formue som<br />
berører flere land. Dette vil<br />
være av stor betydning for<br />
personer som bor i ett land,<br />
men som har inntekter fra<br />
et annet nordisk land, eller<br />
personer som har tenkt å<br />
flytte fra et nordisk land til<br />
et annet. Gjennom den nordiske<br />
skatteportalen vil det<br />
være mulig for en person å<br />
henvende seg ett sted for å<br />
få svar på sine skattespørsmål,<br />
istedenfor å måtte lete<br />
seg frem til de rette personer<br />
i hvert av de nordiske<br />
land, skriver Finansdepartementet<br />
i en pressemelding<br />
20. mai 20<strong>05</strong>.<br />
På den nordiske skatteportalen<br />
vil en finne opplysninger<br />
om skattereglene i<br />
hvert av de nordiske landene.<br />
Skatteportalen vil således<br />
være en del av et<br />
internordisk informasjonsog<br />
servicenettverk. Målgruppene<br />
er borgere som<br />
beveger seg over landegrensen<br />
eller som har inntekter<br />
i et annet nordisk land. Informasjonen<br />
finnes på alle<br />
de nordiske lands språk<br />
samt engelsk.<br />
KILDE: Finansdepartementet
Midler til skattevitenskapelig<br />
forskning<br />
Nordisk skattevitenskapelig forskningsråd (www.nsfr.net)<br />
utlyser ledige midler for skattevitenskapelig forskning for<br />
utdeling primo november 20<strong>05</strong>. Forskningsrådet støtter<br />
primært prosjekter som kan gi ny innsikt om ulike skatter<br />
og deres effekter.<br />
Kontaktperson er forskningsrådets generalsekretær Astrid<br />
Erlingsen, Finansdepartementet, Skattelovavdelingen,<br />
Postboks 8008 Dep., 0030 Oslo, Norge<br />
(telefon: +47 22 24 42 58, faks: +47 22 24 95 11, e-post:<br />
Astrid.Erlingsen@Finans.dep.No).<br />
Søknadsfristen er 1. oktober 20<strong>05</strong>.<br />
Kilde: Nordisk skattevitenskapelig forskningsråd<br />
Foreslår skattefri<br />
hjemkomsthandel<br />
Regjeringen foreslår å innføre Tax Free-salg ved ankomst<br />
til norske flyplasser fra 1. juli 20<strong>05</strong>. Dette vil ikke gjelde<br />
passasjerer som kommer fra Svalbard, Jan Mayen eller<br />
kontinentalsokkelen. Høsten 2004 endret Stortinget toll- og<br />
avgiftsreglene slik at det ble tillatt salg ved ankomst. Hensikten<br />
med regelendringen er å øke salget ved norske flyplasser<br />
og styrke norske flyplassers økonomi.<br />
<strong>Skattebetalerforeningen</strong>s Sydenkurs 20<strong>05</strong><br />
Dato/ Sted:<br />
20. – 27. november 20<strong>05</strong> – Playa de las Américas på Tenerife<br />
Tid:<br />
Fem dager med morgenøkt kl 09.00 – 11.45<br />
og tre dager med ettermiddagsøkter kl 16.15 – 19.00.<br />
Forelesere:<br />
Adm.dir Tore Fritsch, <strong>Skattebetalerforeningen</strong><br />
Advokatfullmektig Tonje Johnsrud, <strong>Skattebetalerforeningen</strong><br />
Statsautorisert revisor Dag Ramsberg, Horwath Revisjon DA<br />
Temaene for kurset:<br />
Kurset inneholder nyttige og interessante temaer innen skatt, regnskap og revisjon. Disse fordeler seg som følger:<br />
Tema skatt (totalt 18 timer)<br />
● Skattereformen (12 timer): fra A til Å med de siste oppdateringer fra<br />
forslag til statsbudsjett for 2006. Vekt på fritaksmetode, aksjonærmodell,<br />
deltakermodell og foretaksmodell.<br />
Hva gjør vi? – Mange praktiske eksempler.<br />
● <strong>Skattebetalerforeningen</strong>s årlige skatte- og regnskapskurs (6 timer), med<br />
alt om andre regelendringer for 20<strong>05</strong> og 2006, dommer og uttalelser<br />
samt spesialemne: Skattemessige problemstillinger ved skilsmisse og<br />
separasjon.<br />
Årets sydenkurs er lagt til Sunwing Resort Fanabe på Tenerife. Stedet<br />
byr på stabilt fint vær, fine rom, flott basseng, lang sandstrand,<br />
restauranter, folkeliv og shopping.<br />
Tema regnskap eller revisjon (totalt 6 timer)<br />
6 timer med valgfritt regnskap eller revisjon:<br />
● Regnskap: God regnskapsskikk for små foretak, nytt<br />
om regnskap og siste om ny bokføringslov med tilhørende<br />
forskrift. Praktisk vinkling.<br />
● Revisjon: Praktiske konsekvenser for revisor som følge<br />
av endringer i god revisjonsskikk. Fokus på risikovurdering,<br />
misligheter og feil samt ny revisjonsberetning.<br />
Oppdatering:<br />
For autoriserte regnskapsførere: 3 dager skatt/avgift og 1 dag regnskap eller revisjon.<br />
For revisorer: 18 timer skatt/avgift og 6 timer revisjon eller regnskap.<br />
For advokater: Det søkes, på oppfordring, om godkjenning fra Advokatforeningen etter avholdt kurs.<br />
Påmeldingsfrist 30.06.20<strong>05</strong><br />
Du kan her kombinere det nyttige med det behagelige, at du får fradrag for turen, gjør det hele desto hyggeligere. Påmelding til dette kurset<br />
krever bruk av eget påmeldingsskjema. Dette og mer informasjon finner du på www.skatt.no eller du kan få det ved å ta kontakt med oss.<br />
SKATTEBETALEREN 3-20<strong>05</strong> 33
Aksjeutbytte<br />
til aksjonærer<br />
fra EØS-land<br />
En nylig avsagt<br />
dom kan føre til at<br />
utenlandske aksjonærer<br />
kan kreve<br />
tilbake betalt skatt<br />
på aksjeutbytte.<br />
■ AV GRY NILSEN<br />
Norske dommere kritiseres<br />
ofte for å være for statsvennlige.<br />
At det er en sannhet<br />
med modifikasjoner, bekreftes<br />
i en dom avsagt av<br />
Frostating lagmannsrett<br />
18. mai i år. I dommen konkluderte<br />
retten med at norske<br />
regler for skatt på aksjeutbytte<br />
er i strid med<br />
EØS-avtalen art. 40.<br />
Besværlig kildeskatt<br />
på aksjeutbytte<br />
Dommen gjaldt norsk kildeskatt<br />
på aksjeutbytte utbetalt<br />
til utenlandske aksjonærer<br />
i 1997 og 1998. Fokus<br />
Bank, som ble gjort<br />
ansvarlig for manglende betalt<br />
kildeskatt for sine<br />
utenlandske aksjonærer,<br />
mente at kildeskatt var i<br />
strid med EØS-avtalen.<br />
Frem til nå er det bare utbytte<br />
fra norske selskaper<br />
til norske aksjonærer som,<br />
på grunn av et såkalt godtgjørelsesfradrag,<br />
er skattefritt<br />
på mottakers hånd.<br />
Utenlandske aksjonærer<br />
har betalt kildeskatt – som<br />
i de fleste skatteavtalene<br />
34 SKATTEBETALEREN 3-20<strong>05</strong><br />
normalt begrenset til 15<br />
prosent.<br />
I juni 2003 avsa Trondheim<br />
tingrett dom hvor staten<br />
fikk medhold. Saken<br />
ble anket inn for lagmannsretten,<br />
som innhentet<br />
EFTA-domstolens uttalelse<br />
(se Skattebetaleren 6–2004,<br />
s. 27). Denne konklusjonen<br />
strider mot Finansdepartementets<br />
standpunkt i saken.<br />
Departementet har<br />
tidligere uttalt at det ikke<br />
ser ikke noen grunn til å<br />
endre de norske reglene for<br />
aksjeutbytte allerede fra<br />
2004, enn si tilbakebetale<br />
innbetalt utbytteskatt for<br />
tidligere år (se “Kommentar<br />
i Skattebetaleren<br />
2–20<strong>05</strong>, s. 32).<br />
En del av norsk rett<br />
Dommen fra Frostating er<br />
imidlertid dårlig nytt for<br />
Finansdepartementet.<br />
Dommen som nå er avsagt,<br />
er i tråd med<br />
EFTA-domstolens konklusjon.<br />
Lagmannsretten<br />
konkluderer med at EØSreglene<br />
må anses som en<br />
del av norsk rett, og den avviser<br />
at den dynamiske<br />
rettsutvikling i EØS-systemet<br />
går lenger enn det<br />
Stortinget kunne regne<br />
med. Dessuten avviser<br />
domstolen at det skulle<br />
være noen konstitusjonelle<br />
hindringer i veien for etterleve<br />
EØS-avtalen, altså at<br />
det ikke er mulig å sette til<br />
side de årlige skattevedtakene<br />
fra Stortinget.<br />
(For inntektsåret 20<strong>05</strong> er<br />
reglene endret, slik at utenlandske<br />
(EØS-)aksjonærer<br />
er likestilt med norske, se<br />
egen sak på side 27 i denne<br />
utgaven av Skattebetaleren.)<br />
Du kan lese dommen på<br />
<strong>Skattebetalerforeningen</strong>s<br />
nettside www.skatt.no.<br />
Finansdepartementet vil<br />
høyst sannsynlig anke dommen,<br />
og dermed vil det gå<br />
enda lenger tid før vi får en<br />
endelig avgjørelse. Jo<br />
lenger til som går, desto<br />
vanskeligere kan det bli å<br />
få gjennopptatt ligningen<br />
fra tidligere år.<br />
EØS-avtalen<br />
EØS: Avtalen om Det europeiske<br />
økonomiske samarbeidsområde<br />
– EØS-avtalen<br />
– trådte i kraft 1. januar<br />
1994. I dag omfatter avtalen<br />
EU-landene og EFTAlandene<br />
Island, Liechtenstein<br />
og Norge.<br />
EØS-avtalen gir et felles<br />
regelverk for handel og økonomiske<br />
forbindelser. EØSavtalen<br />
omfatter ikke<br />
skatt, men den konkurransevridende<br />
effekten av<br />
skattereglene kan komme i<br />
strid med EØS-avtalen.<br />
EØS-avtalen hviler på EFtraktaten,<br />
som er basis for<br />
samarbeidet i EU. Det<br />
grunnleggende prinsipp er<br />
likebehandling av alle borgere<br />
og virksomheter i<br />
EØS-området når det gjelder<br />
handel med varer, tjenester,<br />
investeringer, etableringer<br />
og rett til å søke<br />
arbeid. Artikkel 40 regulerer<br />
flyt av kapital og lyder:<br />
Article 40<br />
Within the framework of<br />
the provisions of this Agreement,<br />
there shall be no restrictions<br />
between the Contracting<br />
Parties on the movement<br />
of capital belonging<br />
to persons resident in EC<br />
Member States or EFTA<br />
States and no discrimination<br />
based on the nationality<br />
or on the place of residence<br />
of the parties or on<br />
the place where such capital<br />
is invested. Annex XII<br />
contains the provisions necessary<br />
to implement this<br />
Article.<br />
For mer informasjon om<br />
EØS-avtalen, se Europaportalenodin.dep.no/europaportalen.
Ikke lenger<br />
KILDESKATT<br />
på utbytte til EØS-land<br />
Stortinget har endretskattevedtaket<br />
for 20<strong>05</strong>. Den<br />
viktige endringen<br />
(12. april) medfører<br />
at det ikke skal<br />
trekkes kildeskatt i<br />
Norge av lovlig utdelt<br />
aksjeutbytte<br />
og renter av<br />
grunnfondsbevis til<br />
personlig aksjonær<br />
bosatt i et EØSland.<br />
Utbytte utdelt<br />
til selskapsaksjonærerhjemmehørende<br />
i et EØSland,<br />
ble fritatt for<br />
kildeskatt ved innføringen<br />
av fritaksmetoden<br />
i 2004.<br />
■ AV KIRSTI HOLMSTAD<br />
Forutsetningen for at fritaket<br />
fra kildeskatt skal<br />
gjelde, er at den utenlandske<br />
aksjonæren godtgjør at<br />
han er rettmessig mottaker<br />
av aksjeutbyttet, og at han<br />
er skattemessig bosatt i et<br />
EØS-land. De 27 EØS-landene<br />
er: Belgia, Danmark,<br />
Estland, Finland, Frankrike,<br />
Hellas, Irland, Island,<br />
Italia, Kypros, Latvia, Liechtenstein,<br />
Litauen, Luxemburg,<br />
Malta, Nederland,<br />
Polen, Portugal, Slovakia,<br />
Slovenia, Spania, Storbri-<br />
tannia, Sverige, Tsjekkia,<br />
Tyskland, Ungarn og Østerrike.<br />
Denne endringen gjelder<br />
for utbytte som besluttes<br />
utdelt i inntektsåret 20<strong>05</strong>.<br />
Personlige aksjonærer som<br />
er blitt trukket kildeskatt i<br />
20<strong>05</strong>, kan søke om å få kildeskatten<br />
refundert etter<br />
søknad til Sentralskattekontoret<br />
for utenlandssaker.<br />
Norske aksjonærer<br />
Hva så med norske aksjonærer<br />
som mottar utbytte<br />
fra selskap hjemmehørende<br />
i andre EØS-land? I revidert<br />
nasjonalbudsjett foreslår<br />
Finansdepartementet<br />
at disse aksjonærene skal<br />
gis godtgjørelsesfradrag for<br />
inntektsåret 20<strong>05</strong>. Utbyttet<br />
som mottas fra “EØS-selskapet”<br />
blir dermed skattefritt<br />
i Norge for 20<strong>05</strong> – på<br />
lik linje med utbytte fra<br />
norske selskap. Fra 2006 vil<br />
aksjonærmodellen gjelde for<br />
alle norske aksjonærer. Det<br />
vil si at mottatt utbytte utover<br />
et skjermingsfradrag<br />
skal skattlegges hos den<br />
norske aksjonæren, uansett<br />
om utbyttet kommer fra<br />
Norge eller et annet land i<br />
verden.<br />
EØS-aksjonær<br />
fra og med 2006<br />
Neste spørsmål blir hva<br />
som skjer for aksjonærer<br />
bosatt i andre EØS-land fra<br />
2006. Skal disse også omfattes<br />
av aksjonærmodellen? I<br />
Utbytte – personlige aksjonærer<br />
følge departementets forslag<br />
i revidert nasjonalbudsjett<br />
er svaret ja. Aksjonærmodellen<br />
vil etter alt å<br />
dømme også omfatte personlige<br />
aksjonærer bosatt i<br />
andre EØS-land. Departementet<br />
presiserer at skjermingsfradraget<br />
– av praktiske<br />
årsaker – gis i form av<br />
refusjon etter utgangen av<br />
inntektsåret, og ikke ved<br />
ligningen slik som for norske<br />
aksjonærer.<br />
2004 20<strong>05</strong> 2006<br />
Norsk selskap,<br />
norsk aksjonær Skattefritt Skattefritt Aksjonærmodell<br />
Norsk selskap,<br />
EØS-aksjonær Kildeskatt Skattefritt Forslag aksjonærmodell<br />
EØS-selskap,<br />
norsk aksjonær Kildeskatt *) Forslag: Skattefritt Aksjonærmodell<br />
Utland<br />
Norsk selskap,<br />
ikke EØS-aksjonær Kildeskatt Kildeskatt Kildeskatt<br />
Ikke EØS-selskap,<br />
norsk aksjonær Kildeskatt Kildeskatt Aksjonærmodellen<br />
Utland Utland<br />
Forklaring:<br />
Skattefritt: Mottatt utbytte beskattes, men skatten på utbyttet “godtgjøres”. Forutsetter lovlig utdelt utbytte.<br />
Aksjonærmodell: Skatt på mottatt utbytte utover skjermet normalavkastning.<br />
*) Se egen artikkel om mulig endring på foregående side.<br />
SKATTEBETALEREN 3-20<strong>05</strong> 35
Konturene av en<br />
PENSJONS<br />
Regjeringspartiene,Arbeiderpartiet<br />
og Senterpartiet<br />
ble nylig enige<br />
om en avtale om<br />
hovedelementene i<br />
en kommende pensjonsreform.<br />
NOVA-forsker Axel<br />
West Pedersen<br />
kommenterer her<br />
det han kaller<br />
“Konturene av en<br />
pensjonsreform”.<br />
Den 19. mai ble regjeringspartiene<br />
enige med Arbeiderpartiet<br />
og Senterpartiet<br />
om en avtale om hovedelementene<br />
i en kommende<br />
pensjonsreform. Avtalen<br />
slår fast at Pensjonskommisjonens<br />
to viktigste forslag<br />
til tiltak for å bremse<br />
utgiftsveksten i folketrygden,<br />
skal gjennomføres. Det<br />
gjelder prinsippet om at<br />
pensjonsalderen skal økes<br />
eller pensjonene reduseres<br />
hvis levealderen øker, og at<br />
reguleringen av alderspensjonene<br />
skal følge et<br />
gjennomsnitt av pris og<br />
lønnsveksten. Videre er<br />
man enige om å fjerne besteårsregelen<br />
til fordel for<br />
et system for pensjonsopptjening<br />
der alle år teller<br />
likt (alleårsregel). Til gjengjeld<br />
fastslår avtalen at<br />
36 SKATTEBETALEREN 3-20<strong>05</strong><br />
den reformerte folketrygden<br />
skal ha en vesentlig<br />
sterkere lavtlønnsprofil enn<br />
foreslått av Pensjonskommisjonen,<br />
og at det allerede<br />
fra 1. januar 2006 skal innføres<br />
obligatorisk tjenestepensjon<br />
for de store gruppene<br />
i privat sektor som i<br />
dag står uten slike ordninger.<br />
Avtalen etterlater<br />
imidlertid mange ubesvarte<br />
spørsmål og mye arbeid<br />
gjenstår for den regjeringen<br />
som etter høstens stortingsvalg<br />
skal sørge for å få et<br />
helhetlig og detaljert reformforslag<br />
på plass.<br />
Vinnere og tapere<br />
Etter at avtalen ble kjent<br />
har det vært skrevet og<br />
sagt mye om hvem som er<br />
vinnere og tapere i det politiske<br />
spillet. Arbeiderpartiet<br />
fikk åpenbart gjennomslag<br />
for sine viktigste hovedkrav.<br />
Til gjengjeld<br />
unngikk regjeringspartiene<br />
å få pensjonssaken som et<br />
vanskelig tema i valgkampen,<br />
og man oppnådde at<br />
Arbeiderpartiet og LO har<br />
tatt et medansvar for innstramminger<br />
som åpenbart<br />
blir møtt med sterk motstand<br />
i store deler av fagbevegelsen.<br />
SV og Fremskrittspartiet<br />
har valgt å<br />
stå utenfor og agitere mot<br />
avtalen i valgkampen, men<br />
det vil neppe sette mange<br />
grå hår i hodet på forlikspartnerne.<br />
Men hva med innholdet i<br />
reformen? Noen hevder at<br />
tiltakene for å bremse den<br />
fremtidige utgiftsveksten i<br />
folketrygden vil føre til en<br />
dramatisk privatisering av<br />
pensjonssystemet. Det er<br />
det neppe grunnlag for, selv<br />
om aksjekursene til livsforsikringsselskapene<br />
fikk et<br />
løft i dagene etter at avtalen<br />
var inngått.<br />
Regulering av<br />
opptjente<br />
pensjonsrettigheter<br />
I det reformerte pensjonssystemet<br />
skal opptjente<br />
pensjonsrettigheter reguleres<br />
automatisk i takt med<br />
den alminnelige lønnsutviklingen.<br />
Dette er i virkeligheten<br />
en klar forbedring<br />
i forhold til tidligere praksis.<br />
I løpet av folketrygdens<br />
nærmere 40-årige historie<br />
har folketrygdens grunnbeløp<br />
stadig blitt underregulert<br />
i forhold til lønnsveksten<br />
– på tross av politiske<br />
løfter om det motsatte. Den<br />
enkleste måten å løse folketrygdensfinansieringsproblemer<br />
ville vært å la<br />
underreguleringen av<br />
grunnbeløpet fortsette.<br />
Hvis den hadde blitt<br />
videreført i samme takt<br />
over de neste femti årene,<br />
ville det ført til en reduk-<br />
sjon av nivået på pensjonene<br />
som er langt mer dramatisk<br />
enn de innstrammingene<br />
som Pensjonskommisjonen<br />
opprinnelig<br />
foreslo og som Stortingsflertallet<br />
nå har sluttet seg<br />
til.<br />
På den bakgrunn fremstår<br />
det ikke som spesielt<br />
drastisk at reguleringen av<br />
løpende pensjoner i det reformerte<br />
systemet skal<br />
følge et gjennomsnitt av<br />
lønns- og prisveksten. Det<br />
er omtrent på linje med det<br />
alderpensjonistene har<br />
vært vant med frem til i<br />
dag. Noen stor stimulans til<br />
privatisering vil det neppe<br />
gi heller siden reguleringen<br />
av løpende pensjoner typisk<br />
er enda dårligere i private<br />
pensjonsordninger.<br />
Levealdersjustering<br />
av pensjonene<br />
Det viktigste tiltaket for å<br />
begrense den fremtidige utgiftsveksten<br />
er den såkalte<br />
levealdersjustering av pensjonene.<br />
Prinsippet innebærer<br />
at pensjonistene ved en<br />
eventuell økning i den forventede<br />
levealder må velge<br />
mellom å akseptere lavere<br />
årlige ytelser eller å utsette<br />
tidspunktet for uttak av<br />
pensjon. Pensjonskommisjonen<br />
la i sine prognoser<br />
til grunn at den forventede<br />
levealderen til en 67-åring
EFORM<br />
vil øke med om lag 4 år i<br />
perioden fra år 2010 og til<br />
år 2<strong>05</strong>0, og det vil i tilfelle<br />
bety at pensjonen skal reduseres<br />
med om lag 18 prosent<br />
med mindre pensjonisten<br />
velger å utsette pensjoneringen.<br />
Innsparingen for<br />
folketrygden er i samme<br />
størrelsesorden.<br />
Dette er utvilsomt kraftig<br />
kost, særlig for de som<br />
ikke har anledning til å<br />
kompensere for dette<br />
gjennom å jobbe noen år<br />
ekstra. Men det er likevel<br />
ikke nok til å forhindre at<br />
folketrygdens pensjonsutgifter<br />
vil legge beslag på en<br />
langt større del av samfunnskaken<br />
i 2<strong>05</strong>0 enn de<br />
gjør i dag. Ifølge Pensjonskommisjonens<br />
beregninger<br />
vil veksten i pensjonsutgiftene<br />
kreve at skattetrykket<br />
økes med to til tre prosentpoeng<br />
i 2<strong>05</strong>0. Det er vel å<br />
merke etter at effekten av<br />
de foreslåtte innstrammingene<br />
er regnet inn.<br />
Skattebetalerne går altså<br />
ikke fri de heller. Levealdersjusteringen<br />
har den<br />
fordel som innstrammingstiltak<br />
at den er fleksibel.<br />
Den trer bare i kraft i den<br />
grad prognosene om økning<br />
i levealderen faktisk skulle<br />
vise seg å slå til. Mange har<br />
kritisert Pensjonskommisjonen<br />
for å basere seg på<br />
sterkt overdrevne forvent-<br />
ninger om utviklingen i levealderen,<br />
men da kan de<br />
slå seg til ro med at innstrammingene<br />
blir tilsvarende<br />
svakere.<br />
To alternative<br />
modeller<br />
Avtalen tar hensyn til den<br />
massive kritikken som har<br />
vært reist mot fordelingsprofilen<br />
til Pensjonskommisjonens<br />
forslag. Avtalen<br />
skisserer to alternative modeller<br />
for en fremtidig folketrygd<br />
som har det til felles<br />
at de styrker pensjonsopptjeningen<br />
til<br />
lavtlønnsgruppene, mens<br />
opptjeningen for lønnstakere<br />
med midlere og høyere<br />
inntekter blir noe redusert<br />
i forhold til Pensjonskommisjonens<br />
forslag. Dermed<br />
fremstår ikke lenger lavtlønte<br />
og deltidsarbeidende<br />
kvinner som de store taperne<br />
ved pensjonsreformen.<br />
Tvert imot. De skisserte<br />
modellene innebærer<br />
at fordelingen av pensjon<br />
fra folketrygden vil bli vesentlig<br />
jevnere enn den<br />
ville blitt med Pensjonskommisjonens<br />
opprinnelige<br />
modell, og man oppnår<br />
samtidig at lavtlønte og<br />
deltidsarbeidende får<br />
samme pensjonsmessige uttelling<br />
for å øke sin arbeidsinnsats<br />
som lønnstakere<br />
med midlere og høyere inn-<br />
tekter. Det blir praktisk<br />
talt ingen minstepensjonister<br />
i det reformerte pensjonssystemet.<br />
Dermed har<br />
stortingsflertallet i virkeligheten<br />
langt på vei sluttet<br />
seg til standpunktet til SVs<br />
medlem i Pensjonskommisjonen.<br />
Et standpunkt som<br />
SV i mellomtiden paradoksalt<br />
nok har forlatt.<br />
Avviklingen av besteårsregelen<br />
til fordel for en alleårsregel<br />
betyr at personer<br />
med varierende inntekter<br />
over livet ikke lenger vil bli<br />
favorisert i det nye systemet,<br />
og personer med svært<br />
lange yrkeskarrierer skal<br />
nå få uttelling for dette i<br />
motsetning til i dagens system<br />
der man maksimalt<br />
kan oppnå 40 års opptjening.<br />
Avtalen slår imidlertid<br />
samtidig fast at personer<br />
som er uten arbeid på<br />
grunn av omsorg for mindre<br />
barn, arbeidsledighet<br />
og uførhet likevel skal få<br />
pensjonsopptjening på linje<br />
med lønnstakerne.<br />
AFP-ordningen<br />
videreføres<br />
Avtalen slår videre fast at<br />
AFP-ordningen skal videreføres<br />
og at tjenestepensjonsordningene<br />
i offentlig<br />
sektor fortsatt skal sikte<br />
mot 66 prosent av tidligere<br />
lønn inklusive ytelsene fra<br />
Folketrygden. Her er det<br />
KOMMENTAR<br />
Axel West Pedersen er forsker<br />
ved Norsk institutt for<br />
forskning om oppvekst, velferd<br />
og aldring (NOVA)<br />
imidlertid mye som trenger<br />
nærmere avklaring. Mens<br />
altså avtalen sier klart ifra<br />
om at AFP-ordningen og<br />
statens bidrag til ordningen<br />
skal videreføres, blir det<br />
samtidig slått fast at det<br />
for fremtiden skal lønne seg<br />
å jobbe for de som er over<br />
62 år. Det aller vanskeligste<br />
spørsmål som står igjen<br />
dreier seg om hvordan<br />
uførepensjonsordningen<br />
skal tilpasses det reformertealderspensjonssystemet.<br />
Dette skal ifølge avtalen<br />
utredes av et eget utvalg<br />
og her ligger det mye<br />
sprengstoff som kan detonere<br />
en gang i løpet av den<br />
kommende stortingsperioden.<br />
SKATTEBETALEREN 3-20<strong>05</strong> 37<br />
FOTO: NOVA
Gjestespaltist<br />
Davy Wathne er født i<br />
Leesburg, Florida i<br />
1950 og kom til Bergen<br />
året etter. Han er<br />
cand. mag. med<br />
mellomfag i norsk, latin<br />
og historie og har<br />
pedaogisk seminar fra<br />
Universitetet i Bergen<br />
våren 1974. Han jobbet<br />
frilans på sporten i<br />
Bergens Tidende i studietiden<br />
og i avisens<br />
sportsredaksjon fra<br />
1975 til 1992 da han<br />
begynte i nyetablerte<br />
TV 2. Der har han vært<br />
fagforeningsleder for<br />
journalistene i fire år<br />
og ansatte-representant<br />
i TV 2-styret i flere<br />
perioder. Davy<br />
Wathne er skilt og har<br />
to døtre (Ane på 23<br />
som bor hos ham og<br />
Vilde på 12 som bor<br />
hos sin mor).<br />
Av kemnerens foreløpige beregning<br />
av skatter og avgifter<br />
fremgår det at jeg av en<br />
samlet inntekt på<br />
1.339.264 kroner skulle ha<br />
betalt 619.357 kroner i<br />
skatter og avgifter i 2004.<br />
Bare 606.421 av disse har<br />
min arbeidsgiver (TV 2 AS)<br />
sørget for å trekke. 30. april<br />
betalte jeg derfor 12.600<br />
ekstra til Bergen kommune.<br />
Jeg er klassisk-filolog og<br />
gikk latinlinjen på Bergen<br />
katedralskole. Men jeg var<br />
flink i matematikk – så flink<br />
at legendariske “Ponten”<br />
Hysing-Dahl ga meg “Særdeles”<br />
(6 etter dagens system)<br />
i standpunktkarakter før<br />
avsluttende eksamen. 38 år<br />
senere er jeg fortsatt i stand<br />
til å regne ut at tallene ovenfor<br />
gir en skatteprosent på<br />
46,3. Det er helt ok. I tillegg<br />
betalte jeg 74.400 kroner –<br />
fem ganger grunnbeløpet – i<br />
barnebidrag etter “frivillig<br />
ordning”. Helt ok det også.<br />
Av dette fremgår det at<br />
jeg ikke er blant dem som<br />
jamrer over offentlig utplyndring<br />
og umenneskelig kommunalt<br />
skattetrykk. Tvert<br />
imot. Jeg er stolt av å kunne<br />
bidra til fellesskapet. Med<br />
hjemmefra har jeg det jeg<br />
oppfatter som sunne holdninger,<br />
men ingen penger,<br />
ingen aksjer og ingen eiendommer.<br />
Jeg har aldri samlet<br />
meg skatter på jorden –<br />
verken kunst eller sølvtøy eller<br />
porselen eller persiske<br />
tepper. Jeg omgir meg ikke<br />
med noen form for luksus og<br />
har ingen ytre tegn til suksess.<br />
Og det er meg hamrende<br />
likegyldig. Jeg har<br />
prioritert opplevelser med<br />
mine kvinner og mine barn,<br />
og jeg vil fortsatt bidra til<br />
fellesskapet og føle meg<br />
som en nyttig og verdifull<br />
medspiller i det vi kaller<br />
“samfunnet”. På to betingelser.<br />
1) Jeg vil slippe daglige<br />
oppringninger på fasttelefonen<br />
med bønn om støtte til<br />
redningsskøyter, idrettslag,<br />
luftambulanser, kreftforskning,<br />
foreninger for astmatikere<br />
og hjerte- og lungesyke,<br />
sjømannskirker og<br />
Cato Zahl Pedersen- og andre<br />
sentre. Strålende formål<br />
det er en skam at makthaverne<br />
i det styrtrike Norge<br />
mener skal finansieres ved<br />
betleri og ekstraskatt. Så<br />
lenge der finnes ledige hender<br />
og uløste oppgaver, må<br />
det være formålstjenlig å<br />
bruke skattepenger eller andre<br />
offentlige inntekter på<br />
dette.<br />
2) At de rikeste og mest<br />
velbeslåtte i dette landet pålegges<br />
å bidra i samme<br />
grad som vanlige lønnsmottakere.<br />
Det er selvfølgelig totalt<br />
ødeleggende for folks<br />
skattemoral og respekten for<br />
systemet når smarte kapitalog<br />
bedriftseiere på fullt lovlig<br />
vis kan sno seg unna og<br />
ta ut skattefrie gevinster og<br />
minimalisere bidragene til<br />
fellesskapet.<br />
Med all respekt for Jon<br />
Lyng, Per Borten, Kåre Willoch<br />
og Kjell Magne Bondevik:<br />
Gjennom to mannsaldrer<br />
har Ap – og fagbevegelsen<br />
– hatt makten, trukket<br />
opp linjene og skapt det moderne<br />
Norge. Det er en total<br />
og uforklarlig fallitt at sosialdemokrater<br />
har gjort knefall<br />
for kakser og kapitaleiere<br />
og etablert ordninger som<br />
gjør at grunnrike mennesker<br />
i forstemmende liten grad bidrar<br />
til fellesskapet.<br />
Dagens politikere tar med<br />
den ene hånden og gir med<br />
den andre. Endringene fra<br />
stortingsperiode til stortingsperiode<br />
er i beste fall kosmetiske.<br />
Av det følger politikerforakt,<br />
avmaktsfølelse og<br />
lav valgdeltakelse. Det spiller<br />
ingen rolle hvem som styrer.<br />
Systemet ligger fast.<br />
Men i et valgår har vi<br />
kanskje lov å vente – eller<br />
kanskje til og med kreve – at<br />
der tettes noen smutthull og<br />
at det blir en selvfølge at<br />
alle i hvert fall bidrar med<br />
noe? Misunnelsen er som<br />
kjent sterkere enn kjønnsdriften.<br />
Da bør en kanskje<br />
sørge for å få skattemoralen<br />
opp på nivå med seksualmoralen?<br />
Om likhet for<br />
skatteloven<br />
SKATTEBETALEREN 3-20<strong>05</strong> 39
Klaget på klagebehand<br />
<strong>Skattebetalerforeningen</strong>smedlemmer<br />
reagerer på<br />
den lange klagebehandlingstiden.<br />
Ventetiden skaper<br />
usikkerhet og frustrasjon,<br />
og i noen<br />
tilfeller medfører<br />
den likviditetsproblemer<br />
fordi skattekravet<br />
må betales<br />
ved forfall.<br />
■ AV TROND OLSEN<br />
<strong>Skattebetalerforeningen</strong><br />
mener reduksjonen og sentraliseringen<br />
av ligningskontorer<br />
og nemnder ikke<br />
har ført til noen særlig forbedring.<br />
Det er på tide å få<br />
satt klagebehandlingen på<br />
dagsordenen, og få iverksatt<br />
tiltak som bedre ivaretar<br />
skattyternes rettssikkerhet.<br />
Foreningen bad derfor<br />
om et møte med Skattedirektoratet.<br />
I det la den<br />
frem en rekke forslag/tiltak<br />
som den ønsket å diskutere<br />
(se egen ramme). I møtet<br />
med direktoratet 3. mai<br />
20<strong>05</strong> var foreningen representert<br />
ved direktør Tore<br />
Fritsch, advokat Gry Nilsen<br />
og advokat Trond Olsen.<br />
Foreningens synspunkter<br />
ble utdypet, og<br />
praktiske tiltak for bedre<br />
klagerutiner ble satt på<br />
dagsordenen.<br />
Skattedirektoratet vil<br />
forbedre bruken av standardbrev<br />
om varsel og svarfrister.<br />
Vi opplever fortsatt<br />
at det gis for korte svarfrister<br />
og at varselbrevene er<br />
for standardiserte. Det er<br />
uholdbart at skattytere får<br />
beskjed om at klagen behandles<br />
innen tre måneder,<br />
men senere ikke hører noe<br />
mer fra ligningskontoret<br />
40 SKATTEBETALEREN 3-20<strong>05</strong><br />
om lengre saksbehandlingstid.<br />
Det var enighet om at<br />
ligningskontorene må ha<br />
rutiner for at “enkle” klager<br />
sorteres og behandles så<br />
raskt som mulig.<br />
Til foreningens forslag<br />
om at klager bør kunne leveres<br />
elektronisk på Altinn.no,<br />
opplyste Skattedirektoratet<br />
at det allerede<br />
var i gang med et slikt prosjekt.<br />
Våre synspunkter vil<br />
bli vurdert og hensyntatt.<br />
Behandlingen i ligningsog<br />
overligningsnemnda var<br />
også et tema vi tok opp. Vi<br />
viste til at foreningen har<br />
fått flere henvendelser fra<br />
frustrerte nemndmedlemmer<br />
som synes de får for<br />
1.Enklere rutiner for utsettelse<br />
med klagefrist, se<br />
nærmere under punkt 11.<br />
2.Innkommende klager leses<br />
og sorteres umiddelbart.<br />
Enkle klager behandles<br />
umiddelbart.<br />
3.Skattyter må få tildelt en<br />
saksbehandler på sin<br />
klage så tidlig som mulig.<br />
4.Bedre og mer formalisert<br />
kontakt med skatteoppkrever<br />
i forbindelse med<br />
inndrivelse av krav –<br />
særlig med tanke på saker<br />
hvor ligningsetaten<br />
har gjort en feil som skal<br />
rettes opp. I dag rammes<br />
ressurssvake. Ressurssterke<br />
kan betale skattekravet<br />
og deretter avvente<br />
klagebehandlingen.<br />
5.Faste nemndmøter, med<br />
dårlig opplæring, for kort<br />
saksbehandlingstid før møtene,<br />
og at saksdokumentene<br />
ofte er vanskelig tilgjengelig.<br />
I mange saker<br />
mottar de kun ligningskontorets<br />
innstilling til vedtak,<br />
hvor skattyters fremstilling<br />
av faktum og anførsler kort<br />
er beskrevet av ligningskontoret.<br />
<strong>Skattebetalerforeningen</strong><br />
mener nemndbehandlingen<br />
bør gjennomgås fordi det er<br />
mange rettssikkerhetsproblemer<br />
med dagens ordning.<br />
Direktoratet ville se<br />
nærmere på om skattyters<br />
klage i sin helhet bør innarbeides<br />
i innstilling til vedtak.<br />
Det samme gjaldt for-<br />
maksimalt tre måneder<br />
mellom hvert møte. Dette<br />
vil sikre større forutberegnlighet<br />
for ansatte,<br />
skattytere og nemndmedlemmer.<br />
6.Flere stillinger øremerket<br />
klagebehandling og prioritering<br />
av klagebehandling.<br />
7.Følge opp intensjonen i<br />
Serviceerklæringen, om<br />
melding innen tre uker<br />
om saksbehandlingstiden,<br />
og at klagen behandles<br />
innen tre måneder. I<br />
dag er det vanlig at skattyter<br />
kun mottar et standardbrev<br />
om at saken vil<br />
bli behandlet innen tre<br />
måneder. Når fristen<br />
ikke overholdes, er det<br />
sjelden at skattyter får<br />
ytterligere informasjon.<br />
bedringer av rutinene<br />
rundt nemndbehandlingen.<br />
Rettssikkerheten til<br />
skattyterne er viktig for<br />
<strong>Skattebetalerforeningen</strong>.<br />
I foreningens<br />
prinsipprogram (vedtatt<br />
7.12.2004), står følgende<br />
(punkt 7.1): “Skattytere<br />
må sikres god rettssikkerhet<br />
både under den<br />
administrative lignings-<br />
/klagebehandling og ved<br />
en domsstolsbehandling.”<br />
(Du kan lese hele<br />
prinsipprogrammet på<br />
www.skatt.no under<br />
“Om oss”.)<br />
Om vårt innspill vedrørende<br />
Skatteoppkreveren,<br />
viste direktoratet til at det<br />
Skattebetaleforeningens forslag/<br />
8.Forbedring av varselbrev.<br />
Viktig for rask og effektiv<br />
saksbehandling at brev<br />
til skattyter er konkrete,<br />
og at det klart fremgår<br />
hva slags dokumentasjon<br />
som kreves.<br />
9.Lengre svarfrist når saken<br />
tas opp av ligningskontoret.<br />
10.Høyere terskel for å ta<br />
opp endringssaker. Saker<br />
med beløp over en gitt<br />
grense bør prioriteres.<br />
11.I Lignings-ABC 2004 godtas<br />
at klagen formidles<br />
elektronisk. Vi mener<br />
klagen bør kunne leveres<br />
på Altinn.no eller "Min<br />
side" (Moderniseringsdepartementet).<br />
Det blir<br />
ressurssparende for ligningskontorene,<br />
og gjør<br />
det enklere og mer over-
ingen<br />
tiltak<br />
kommer en ny melding om<br />
innkreving. Vi presiserte at<br />
det er viktig med bedre informasjon<br />
til skattyterne<br />
vedrørende mulighetene<br />
for hjelp og bistand for å<br />
kunne betale skattekravet,<br />
og at det må gis mer opplysninger<br />
om reglene for<br />
nedsettelse og ettergivelse<br />
av skatt gjennom Skatteutvalget.<br />
Vi utvekslet også erfaringer<br />
med årets selvangivelse.<strong>Skattebetalerforeningen</strong><br />
kom med innspill<br />
til forbedringer i selvangivelsen<br />
og tilhørende skjemaer.<br />
siktlig for skattyterne:<br />
● Automatisk bekreftelse<br />
på at klage er mottatt og<br />
forventet behandlingstid.<br />
Informasjon om at "foreløpig<br />
klage" ikke avbryter<br />
fristen.<br />
● Automatisk kunne gi to<br />
uker ytterligere utsettelse<br />
med innlevering av klagen.<br />
● Skattyter holdes informert<br />
om fremdriften i<br />
klagesaken (saksbehandler,<br />
forventet behandling i<br />
nemnda mv.)<br />
● Vedtaket kan legges ut på<br />
Altinn.no. Melding om<br />
vedtak per e-post, sms eller<br />
post.<br />
To rette<br />
og en vrang<br />
I april i år foretok NRK en rundspørring<br />
blant 15 av landets ligningskontorer.<br />
Statskanalen stilte<br />
til sammen 75 skattefaglige spørsmål.<br />
Dette var spørsmål landets<br />
skattytere baler med hvert eneste<br />
år i forbindelse med utfyllingen av<br />
selvangivelsen.<br />
Ligningskontorene svarte riktig i<br />
56 prosent av tilfellene. I 37 prosent<br />
av tilfellene ble det avgitt gale svar,<br />
mens det i 7 prosent av tilfellene<br />
ikke ble avgitt svar. Kort sagt: To<br />
rette og en vrang.<br />
Det var <strong>Skattebetalerforeningen</strong><br />
som hadde skrudd sammen spørsmålsformuleringene<br />
som NRK<br />
brukte. Med ett unntak var det ikke<br />
spesielt sære skattespørsmål vi formulerte.<br />
Samlet sett var spørsmålene<br />
et godt utvalg av vanlige problemstillinger<br />
for vanlige skattytere.<br />
<strong>Skattebetalerforeningen</strong> er til for<br />
landets skattytere. Vår eksistensberettigelse<br />
hviler på at vi ivaretar<br />
skattyternes interesser overfor det<br />
offentlige. Når ligningsmyndighetene<br />
svarer feil i 37 prosent av tilfellene,<br />
og ikke – uvisst av hvilken<br />
grunn – avgir svar i ytterligere 7<br />
prosent av tilfellene, er vi langt<br />
over grensen for hva som er akseptabelt<br />
for landets skattytere. De<br />
skal ha korrekt svar når de henvender<br />
seg til ligningsmyndighetene<br />
med sine høyt skattede problemer.<br />
Det betyr ikke at ligningsmyndighetene<br />
skal fratas en tabbekvote, men<br />
denne gangen ble kvotienten altfor<br />
høy.<br />
<strong>Skattebetalerforeningen</strong> har<br />
ingen glede av at ligningsfunksjonærer<br />
rundt om svarer galt. Som de<br />
fleste av oss andre, gjør de sitt<br />
KOMMENTAR<br />
beste. Noen ganger gjør de feil. Det<br />
samme kan vi si om landets skattytere.<br />
Forskjellen er bare at de sistnevnte<br />
er prisgitt de førstnevntes<br />
informasjon – og dermed reaksjon.<br />
Det er lov å gjøre feil, bevares, men<br />
det er uakseptabelt at det gjøres så<br />
mange feil. Skattytere innretter seg<br />
etter råd og vink fra ligningsmyndighetene,<br />
må vite, og da må treffprosenten<br />
være høyere enn i NRKs<br />
spørreundersøkelse. En skattyter<br />
med like mange feil i sin selvangivelse,<br />
ville hatt en dårlig sak.<br />
<strong>Skattebetalerforeningen</strong> har<br />
ingen grunn til å tro at det sitter<br />
slendrianer rundt om på landets ligningskontorer.<br />
Snarere har den erfart<br />
at det er mange flinke folk i ligningsetaten.<br />
Vi vil nødig misbruke<br />
resultatene av denne spørreundersøkelsen,<br />
men det er nærliggende å<br />
spørre om skattereglene er for vanskelige<br />
å håndtere, selv for garvede<br />
ligningsfunksjonærer! Blir den faglige<br />
oppdateringen av ligningsansatte<br />
prioritert høyt nok, eller har<br />
kravet til effektivisering gått utover<br />
faget? Resultatene fra NRKs spørreundersøkelse<br />
gir grunn til å<br />
spørsmålet bli stående.<br />
GRY NILSEN<br />
leder i <strong>Skattebetalerforeningen</strong>s<br />
skattefaglige avdeling
<strong>Skattebetalerforeningen</strong>sskattefaglige<br />
avdeling svarer<br />
deg: Tore Fritsch,<br />
Åse Kristin Nebb<br />
Ek, Kirsti Holmstad,<br />
Tonje Johnsrud,<br />
Rolf Lothe,<br />
Gry Nilsen,<br />
Trond Olsen,<br />
Harry Tunheim og<br />
Hilde Alvsåker.<br />
42 SKATTEBETALEREN 3-20<strong>05</strong><br />
Fremførbart underskudd<br />
og fritaksmetoden<br />
Spørsmål:<br />
Er det riktig at aksjeselskap<br />
som har ubenyttet underskudd,<br />
som for eksempel<br />
skyldes aksjetap fra børskrisen<br />
i 2000, ikke kan fremføre<br />
dette til fradrag nå når<br />
fritaksmetoden har trådt i<br />
kraft?<br />
Svar:<br />
Reglene som tillater fremføring<br />
av ubenyttet underskudd,<br />
er ikke endret ved<br />
innføringen av fritaksmeto-<br />
Spørsmål:<br />
Jeg skiftet jobb i løpet av<br />
2002 og fikk feriepenger fra<br />
min tidligere arbeidsgiver utbetalt<br />
i 2003. Dette beløpet<br />
kom ikke med på den ferdigutfylte<br />
selvangivelsen fra ligningskontoret<br />
for 2003, og<br />
jeg brydde meg heller ikke<br />
om å føre det opp. Feriepenger<br />
er jo som kjent skat-<br />
den. Dette betyr at skattemessig<br />
underskudd kan<br />
fremføres mot fremtidig skattepliktig<br />
inntekt som før.<br />
Men hvis selskapet som har<br />
det fremførbare underskuddet<br />
bare har skattefrie inntekter<br />
i fremtiden, vil det<br />
ikke ha noen inntekter å føre<br />
underskuddet mot og slik<br />
sett blir ikke underskuddet<br />
nyttiggjort. Typisk vil dette<br />
være aktuelt for aksjeselskap<br />
som bare har inntekter fra<br />
aksjeinvesteringer. (Aksjeinntekter<br />
– det vil si utbytte<br />
Feriepenger og tilleggskatt<br />
tefrie. Nå har jeg imidlertid<br />
fått varselbrev fra ligningskontoret<br />
hvor de varsler om<br />
inntektspåslag samt mulig<br />
anvendelse av tilleggsskatt<br />
fordi jeg ikke oppga feriepengene<br />
til beskatning. Kan<br />
dette være riktig?<br />
Svar:<br />
Det er en vanlig misforståelse<br />
at feriepenger er skattefrie.<br />
Feriepenger er fritatt fra<br />
forskuddstrekk når de utbetales<br />
året etter opptjeningsåret,<br />
men de skal likevel medtas<br />
ved beregning av skatt.<br />
Skatt på feriepengene er<br />
hensyntatt i skattekortet, men<br />
skattebyrden er fordelt på<br />
resten av året for at ferie-<br />
Spørsmål:<br />
Hva er standard å trekke fra<br />
for egeninnsats per time i<br />
forbindelse med ekstraordinær<br />
skade?<br />
Svar:<br />
Finansdepartementet har uttalt<br />
at det ikke skal gis fradrag<br />
for verdien av egeninnsats<br />
ved utbedring av ekstraordinær<br />
skade. Egeninnsats<br />
ved påkostninger på egen<br />
bolig kan medregnes som<br />
og aksjegevinster – er skattefrie<br />
for selskap etter innføringen<br />
av fritaksmetoden i<br />
mars 2004.) Aksjeinntekter<br />
fra såkalte lavskatteland<br />
utenfor EØS-området er fortsatt<br />
skattepliktig, og underskuddet<br />
kan følgelig fremføres<br />
mot slike inntekter. Det<br />
samme gjelder inntekt fra<br />
porteføljeinvesteringer utenfor<br />
EØS-området – det vil si<br />
investeringer der selskapet<br />
har hatt en eierandel som er<br />
mindre enn 10 prosent de to<br />
siste år.<br />
pengene skal kunne utbetales<br />
uten skattetrekk. Grunnen<br />
til at feriepengene ikke kom<br />
med på selvangivelsen, er<br />
antakelig at din tidligere arbeidsgiver<br />
ikke har levert<br />
lønns- og trekkoppgave til<br />
skattemyndighetene innen<br />
fristen for å få med beløpet<br />
på den forhåndsutfylte selvangivelsen.<br />
Det er imidlertid<br />
ditt ansvar å sørge for at<br />
alle inntekter er med på selvangivelsen.<br />
Vi mener likevel<br />
det i mange tilfeller er en for<br />
streng tolkning av tilleggsskattereglene<br />
å anvende tilleggsskatt<br />
i denne situasjonen,<br />
selv om unntak selvfølgelig<br />
kan tenkes.<br />
Egeninnsats og<br />
ekstraordinær skade<br />
en del av boligens kostpris<br />
(får betydning ved et eventuelt<br />
senere salg som utløser<br />
skattepliktig gevinst/fradragsberettiget<br />
tap). I slike<br />
tilfeller settes verdien av<br />
eget arbeid til hva det ville<br />
ha kostet å få arbeidet utført<br />
av andre. I praksis godkjennes<br />
gjerne en sats på<br />
100–150 kroner. Når det<br />
gjelder egeninnsats for utbedring<br />
av ekstraordinær<br />
skade, er det altså ingen
Naturlig arrondert tomt<br />
Spørsmål:<br />
Jeg har solgt min bolig med<br />
tilhørende tomt som var forholdsvis<br />
stor. Ligningskontoret<br />
har nå varslet om at en<br />
del av gevinsten er skattepliktig<br />
tomtesalgsgevinst.<br />
Spørsmålet er hvor stor del<br />
av tomten som skal regnes<br />
som naturlig arrondert tomt<br />
til boligen. Jeg mener at det<br />
blir urimelig å legge til<br />
grunn en strengere tolkning<br />
på naturlig arrondert [planert,<br />
vår anm.] tomt enn det<br />
som er vanlig i området. Det<br />
Juridisk bistand<br />
Spørsmål:<br />
Jeg måtte gå igjennom en<br />
rettssak for å få større samværsrett<br />
med eget barn, og<br />
vil derigjennom også få redusert<br />
størrelsen på mitt månedlige<br />
underholdsbidrag.<br />
Kan utgifter til advokat og<br />
rettssak i denne sammenheng<br />
regnes som fradragsberettiget<br />
beløp?<br />
Svar:<br />
Utgifter til juridisk bistand<br />
gis det bare fradrag for hvis<br />
utgiftene er knyttet til en sak<br />
har nemlig ikke vært praksis<br />
å benytte denne regel ved<br />
ordinære salg i området.<br />
Og at ligningskontoret skulle<br />
gi strengere tolkning enn når<br />
offentlige myndigheter må<br />
yte erstatning, synes urimelig.<br />
Svar:<br />
Utgangspunktet er at hvis du<br />
selger en boligeiendom med<br />
tilhørende tomt – og du har<br />
eid og bodd der selv i minst<br />
ett av de to siste årene – kan<br />
den selges skattefritt. Der-<br />
som gjelder skattepliktig inntekt<br />
eller fradragsberettigede<br />
kostnader. Utgifter til<br />
juridisk bistand i saker som<br />
gjelder samværsrett, har alltid<br />
vært uten fradragsrett.<br />
Barnebidrag betalt etter 1.<br />
oktober 2003 gis det heller<br />
ikke fradrag for, og da er<br />
heller ikke utgifter til juridisk<br />
bistand i denne forbindelse<br />
fradragsberettiget. Det gis<br />
fortsatt fradrag for ektefellebidrag<br />
og eventuelle omkostninger<br />
i forbindelse med<br />
fastsettelsen av dette.<br />
som tomten utgjør et større<br />
areal, kan det bli hevdet at<br />
noe av gevinsten skal anses<br />
som tomtesalgsgevinst (som<br />
alltid er skattepliktig inntekt).<br />
Ligningsmyndighetene legger<br />
som utgangspunkt til<br />
grunn at bolig og tilhørende<br />
tomt på cirka 1–1,5 mål<br />
tomt kan selges skattefritt.<br />
Dette må imidlertid vurderes<br />
i hvert enkelt tilfelle, så det<br />
er mulig at eiendommer som<br />
har vesentlig større tomt enn<br />
dette kan selges skattefritt.<br />
Det finnes eksempler på fri-<br />
Spørsmål:<br />
Jeg mottar både lønn og<br />
pensjon. Hvordan beregnes<br />
minstefradraget for inntektsåret<br />
20<strong>05</strong>?<br />
Svar:<br />
For inntektsåret 20<strong>05</strong> utgjør<br />
minstefradraget i lønnsinntekt<br />
31 prosent av bruttolønn,<br />
maksimalt 57.400 kroner.<br />
For pensjonsinntekt utgjør<br />
fradraget 24 prosent<br />
av bruttopensjon, maksimalt<br />
49.400 kroner. Nedre<br />
grense for minstefradrag er i<br />
utgangspunktet 4.000 kroner,<br />
men for lønnsinntekt<br />
gjelder en særskilt nedre<br />
grense på 31.800 kroner.<br />
Det vil si at hvis lønnsinntekten<br />
er mellom 31.800 kroner<br />
og 102.600 kroner, settes<br />
minstefradraget til<br />
31.800 kroner. Er lønnsinntekten<br />
lavere enn 31.800<br />
kroner, settes minstefradraget<br />
lik lønnsinntekten.<br />
I tilfeller hvor en mottar<br />
både lønn og pensjon, settes<br />
minstefradraget til det<br />
høyeste av to alternativer:<br />
tidseiendommer med en tomtestørrelse<br />
på 5–6 mål som<br />
er ansett som skattefri, fordi<br />
eiendommen fremsto som en<br />
helhet og det var naturlig å<br />
anse hele tomten som arrondert<br />
til fritidsboligen. En henvisning<br />
til at andre eiendommer<br />
med store tomter i området<br />
er blitt solgt skattefritt, er<br />
ikke særlig relevant. Hvilken<br />
tolkning offentlige myndigheter<br />
som yter ekspropriasjonserstatning<br />
legger til grunn,<br />
er dessverre heller ikke relevant.<br />
Minstefradrag i lønn<br />
og pensjon<br />
a) Beregnet minstefradrag<br />
bare av lønn (med<br />
eventuelt bruk av den nedre<br />
grensen på 31.800 kr).<br />
b) Beregnet minstefradrag<br />
av samlet lønn og pensjon,<br />
uten å bruke den nedre<br />
grensen på 31.800 kroner.<br />
Følgende eksempler belyser<br />
de to alternative beregningsmåtene:<br />
Dersom en<br />
mottar 50.000 kroner i lønn<br />
og 40.000 kroner i pensjon,<br />
vil det være lønnsomt<br />
å benytte beregningsmåte<br />
a). Minstefradraget blir da<br />
31.800 kroner, som er den<br />
særskilte nedre grense for<br />
minstefradrag i lønn. Dersom<br />
en mottar 250.000 kroner<br />
i pensjon og 10.000<br />
kroner i lønn, vil derimot<br />
minstefradraget bli høyest<br />
dersom en benytter beregningsmåte<br />
b). Minstefradraget<br />
blir da til sammen<br />
53.400 kroner (minstefradrag<br />
pensjon 49.400 kroner<br />
+ minstefradrag lønn<br />
4.000 kroner).<br />
SKATTEBETALEREN 3-20<strong>05</strong> 43
MEDLEMSKAP 20<strong>05</strong><br />
Personlig medlemskap: 385 kr<br />
Bedriftsmedlemskap: 950 kr<br />
Støttemedlemskap: 200 kr<br />
Studentmedlemskap:<br />
50 % medlems-kapsrabatt i to år<br />
FORDELER 20<strong>05</strong><br />
Samtlige medlemskap<br />
(eksl. støttemedlemskap):<br />
● Seks nummer i året av Skattebetaleren<br />
(portotillegg: 100 kr<br />
til europeiske land og 170 kr til<br />
andre land).<br />
● Årlig utgave av Skatte-Nøkkelen<br />
– <strong>Skattebetalerforeningen</strong>s<br />
håndbok om skatt.<br />
● Skattefolder’n – <strong>Skattebetalerforeningen</strong>s<br />
oppdaterte utvalg<br />
av aktuelle skatte- og avgiftsbeløp<br />
og -satser.<br />
● Ved deltakelse på foreningens<br />
skattekurs gis det en medlemsrabatt<br />
på kr 350,-<br />
● Redusert pris på <strong>Skattebetalerforeningen</strong>s<br />
litteratur.<br />
● 20 prosent rabatt på daTax-produkter<br />
som er formidlet av<br />
<strong>Skattebetalerforeningen</strong>.<br />
● 15 prosent på Grunnpakken i<br />
Norsk Elektronisk Skattebibliotek.<br />
● 25 prosent rabatt på bladet Bil<br />
(med stoff om firmabil).<br />
Telefon: 23 03 66 00<br />
● Redusert pris på kjøp av Net-<br />
Com GSM mobiltelefon og mobiltelefonabonnement,<br />
cirka 14<br />
prosent rabatt på samtaleavgifter.<br />
● Gratis telefonbistand i privatøkonomiske<br />
spørsmål hos<br />
Formuesforvaltning ASA<br />
(ikke skattespørsmål).<br />
Telefon: 24 12 44 00 (kun<br />
tirsdager, kl. 1200–1500).<br />
● Gratis telefonbistand i inntil en<br />
halv time per år for deg og øvrige<br />
i din husstand for skattespørsmål<br />
som har oppstått i<br />
den tid du har vært medlem av<br />
foreningen. Du får også bistand<br />
med skattespørsmål for foregående<br />
inntektsår. Bedriftsmedlemmer<br />
kan også gjøre henvendelser<br />
om ansattes skatteforhold.<br />
Eventuell fakturering av<br />
telefonbistand faktureres månedlig.<br />
Det faktureres først etter<br />
at man har benyttet seg av gratisbistanden<br />
inntil en halv time<br />
og etter at det er gitt varsel om<br />
det fra saksbehandler.<br />
Skattetelefonen: 22 97 97 10<br />
(hverdager, kl. 12–15).<br />
Medlemsnummer må oppgis.<br />
● Skriftlig bistand med utredning<br />
om skatte- og avgiftsforhold,<br />
med utarbeidelse av klager mv.<br />
For slikt mer omfattende arbeid,<br />
avtales honorar etter en<br />
fordelaktig timesats.<br />
● Mye praktisk skatteinformasjon<br />
på medlemssidene til<br />
www.skatt.no. Logg deg inn<br />
med medlemsnummer og<br />
passordet 9797.<br />
44 SKATTEBETALEREN 3-20<strong>05</strong><br />
Dem som synes offentlig<br />
kommunikasjon er dyrt, er<br />
gjerne dem som sjeldent<br />
benytter seg av tilbudet.<br />
De kjøper ofte enkeltbillett<br />
på kortere strekninger istedenfor<br />
å kjøpe flexikort eller<br />
månedskort, og de reiser<br />
ofte lengre strekninger<br />
uten å få med seg rabattordningene.<br />
Jeg lever godt uten bil –<br />
til mange bileieres store<br />
forbauselse. Men selv om<br />
man ikke har bil, har man<br />
lyst til å forflytte seg. Når<br />
familien skal på hytta, tar<br />
vi toget. Det innebærer at<br />
vi er flittige brukere av<br />
NSBs tjenester. Da lønner<br />
det seg å kjøpe NSBs kundekort<br />
til 390 kroner. Som<br />
medlem av Røde Kors, Turistforeningen<br />
eller Naturvernforbundet,<br />
får man<br />
kortet enda billigere. Kundekortet<br />
gir rabatt på<br />
lengre strekninger. Hittil<br />
har man fått 40 prosent ra-<br />
Nytt<br />
annonsekontor<br />
<strong>Skattebetalerforeningen</strong><br />
har skiftet annonsekontor.<br />
Alle henvendelser om<br />
annonsering skal heretter<br />
rettes til:<br />
Vestad Media og Regnskap<br />
Magne Vestad<br />
Ullevålsveien 79<br />
0171 Oslo<br />
Telefon: 21 66 02 78<br />
E-post: magne.vestad@<br />
broadpark.no<br />
batt på enkelte ruter, ellers<br />
10 prosent rabatt. Fra 12.<br />
juni endres rabattreglene,<br />
og man får da 30 prosent<br />
rabatt på alle reiser.<br />
Reiser man for eksempel<br />
tur-retur Oslo–Bergen, koster<br />
billetten 1.386 kroner.<br />
Med kundekort får man 30<br />
prosent rabatt, og betaler<br />
kun 970 kroner. Besparelsen<br />
overstiger det kundekortet<br />
koster. Kundekortet<br />
varer ett år, så selv de<br />
som ikke reiser så ofte<br />
med tog sparer penger.<br />
Fra 12. juni endres også<br />
rabattreglene for barn<br />
under 15 år som reiser<br />
med voksne. De reiser gratis,<br />
men må betale 50 kroner<br />
for en plassbillett.<br />
Er du tidlig ute med å bestille,<br />
kan du også få minipris<br />
til 199 eller 299 kroner,<br />
uansett hvor langt du<br />
skal reise. Men disse billettene<br />
blir naturlig nok fort<br />
utsolgt.<br />
Ny sekretær<br />
HILDE ALVSÅKER<br />
Noen av fordelene med<br />
å reise med toget fremfor å<br />
kjøre bil selv, er at man<br />
kan lese avisen, sove eller<br />
kanskje arbeide. Spise og<br />
drikke kan man også, men<br />
ligg unna maten i serveringsvognen.<br />
Den er ikke<br />
god å spise – antagelig egner<br />
den seg best som fugemasse<br />
eller lim når du skal<br />
pusse opp badet.<br />
Birgitte Fleischer Hjelle<br />
er ansatt som sekretær<br />
i <strong>Skattebetalerforeningen</strong><br />
fra og med 24.<br />
juni i år. Hun har vært<br />
sekretærvikar i foreningen<br />
siden 24. februar<br />
i år. Hun er utdannet<br />
Grafisk Designer<br />
fra Concordia<br />
University, Montreal,<br />
Canada. Hun har<br />
arbeidserfaring som<br />
grafisk designer og<br />
som kontormedarbeider.<br />
I tillegg har hun<br />
hatt utstillinger av egne<br />
malerier.<br />
Oss skattebet
og<br />
50 år 25 siden<br />
1955<br />
Erfaring har vist at skattelovens<br />
påbud om at ligningsmyndighetene<br />
kort<br />
skal begrunne sine avgjørelser<br />
ikke har vært tilstrekkelig<br />
til å sikre fyldestgjørende<br />
begrunnelse i<br />
alle de tilfeller hvor det er<br />
påkrevet. Både har det vist<br />
seg at begrunnelsen i sin<br />
alminnelighet er blitt så<br />
knappe at det ikke er mulig<br />
å finne ut hva ligningsmyndighetene<br />
har bygget<br />
sin avgjørelse på, og særlig<br />
Skattefritt<br />
i uke 29<br />
Grunnet ferieavvikling<br />
blir det helt skattefritt i<br />
<strong>Skattebetalerforeningen</strong><br />
i uke 29, altså fra og<br />
med mandag 18. juli til<br />
og med fredag 22. juli<br />
20<strong>05</strong>.<br />
<strong>Skattebetalerforeningen</strong><br />
benytter anledningen til<br />
å ønske dere alle en<br />
riktig GOD SOMMER.<br />
blir enhver begrunnelse for<br />
skjønnsmessige avgjørelser<br />
sløyfet. Det har således<br />
skjedd en utglidning som<br />
har svekket skattyternes<br />
stilling, stikk i strid med<br />
skattelovens opprinnelige<br />
hensikt. Utviklingen viser<br />
derfor at det nå er nødvendig<br />
med en skjerpelse av<br />
disse bestemmelser.<br />
SKATT OG BUDSJETT<br />
3–1955<br />
1980<br />
Formannens, h.r.advokat<br />
Håkon Løchens kommentarer<br />
på generalforsamlingen<br />
i Norsk Skattebetalerforening.<br />
[...] Erfaringen<br />
gjennom de siste årene er<br />
at Regjeringen fremmer<br />
forslag om reformer i et<br />
langt raskere tempo enn<br />
administrasjonen og Stor-<br />
tinget har muligheter for å<br />
følge opp. Dels skyldes<br />
dette begrenset kapasitet i<br />
administrasjonen, men i<br />
stor utstrekning later det til<br />
at mange av forslagene til<br />
reformer i for sterk grad<br />
synes å være preget av å<br />
være "hugskott" fra Regjeringens<br />
og Arbeiderpartiets<br />
side. Trolig ville alle stått<br />
seg på om forslagene var<br />
blitt mer bearbeidet med<br />
hensyn på praktisk<br />
gjennomførbarhet og konsekvenser<br />
før de ble presentert<br />
for Stortinget og offentligheten.<br />
[...]<br />
SKATT OG BUDSJETT<br />
3–1980<br />
lere imellom<br />
Det store spørsmålet<br />
På utgangsdørene til hotellene<br />
i Las Vegas står det<br />
ikke: Have you left anything?<br />
I stedet heter det –<br />
nesten som hentet fra ekspedisjonen<br />
på et ligningskontor:<br />
Have you anything<br />
left?<br />
SKATTEKURS.NO, en del av<br />
månedens vits i mars 20<strong>05</strong><br />
Et skattet<br />
valgkamptema<br />
Derfor forundrer det meg<br />
at opptakten til en ny valgkamp<br />
fortsatt handler om<br />
skatt. Dessuten skatt. For<br />
ikke å nevne skatt. Det er<br />
egentlig skatt det handler<br />
om også når politikerne<br />
varierer sitt tema fra barnehager<br />
til sykehjem på<br />
prateskalaen. [...] Bevilgningene<br />
til offentlige tjenester<br />
er blitt politikernes<br />
eneste diskusjonsspørsmål<br />
for galleriet, et paradenummer,<br />
som galleriet i<br />
lengden ikke orker å glane<br />
på. Det skyldes et paradoks<br />
som politikerne åpenbart<br />
er de siste til å fatte:<br />
Formålene for våre skatter<br />
og avgifter er nemlig så<br />
viktige at færre og færre<br />
vil skjønne at det er dem<br />
det står størst uenighet om.<br />
[...] Mens verden forandrer<br />
seg, er det som om Norge<br />
er lykksalig stillestående,<br />
på stedet marsj, som det<br />
heter i militær paraderingsterminologi.<br />
Selv den livsviktige<br />
pensjonsreformen<br />
loses igjennom, forbi valgkamprepertoaret,<br />
så slipper<br />
vi å velge parti ut fra<br />
en såpass komplisert og<br />
fremtidsrettet sak. I stedet<br />
må vi belage oss på å høre<br />
politikere rope “skatt” til<br />
hverandre i fire måneder.<br />
JAN E. HANSEN,<br />
kommentator i<br />
Aftenposten, 3. mai 20<strong>05</strong><br />
SKATTEBETALEREN 3-20<strong>05</strong> 45
Siste om skatt<br />
46 SKATTEBETALEREN 3-20<strong>05</strong><br />
Frekke renter<br />
Tenk deg følgende: Ved en feil setter jeg inn<br />
20.000 kroner på din bankkonto. Ett år senere<br />
gjør jeg deg oppmerksom på feilen.<br />
Jeg vil ha tilbake mine 20.000 kroner, og<br />
jeg vil også ha 1.000 kroner ekstra som<br />
rente for den fordelen du har hatt ved å ha<br />
mine penger tilgjengelig. At du knapt nok<br />
har fått rente på innestående på din bankkonto,<br />
bryr jeg meg ikke om!<br />
De 20.000 kronene, som utvilsomt var<br />
mine, tror jeg du ville akseptert å tilbakebetale.<br />
Rentekravet mitt tror jeg du ville oppfattet<br />
som direkte frekt. Du hadde ikke bedt om<br />
noe lån, og feilen ligger hos meg, likevel så<br />
er det jeg som skal “tjene” på det.<br />
Skulle du nå tro at det jeg beskriver er en<br />
litt underlig og søkt situasjon, er det bare å<br />
bytte ut meg med skattemyndighetene, og se<br />
på forslaget til nye regler om renter når et<br />
skatte- eller avgiftskrav endres!<br />
Slik reglene er i dag, ilegges det kun<br />
rente tilbake i tid i de tilfeller skattyter kan<br />
bebreides for at skattekravet ikke ble beregnet<br />
i rett tid. Det kan da ilegges tilleggsskatt,<br />
og som en følge av tilleggskatten kommer<br />
rente for den tid som har gått fra skattekravet<br />
kunne vært beregnet og frem til den senere<br />
beregningen.<br />
I forslaget til ny skattebetalingslov, som<br />
ble lagt frem for Stortinget 29. april 20<strong>05</strong>,<br />
foreslås det at renter skal beregnes uansett<br />
årsak til at kravet fremsettes sent. Som Finansdepartementet<br />
skriver: “Dette innebærer<br />
at renter beregnes også i de tilfeller hvor<br />
etterberegningen ikke skyldes den skatte- eller<br />
avgiftspliktige selv.”<br />
Eller med andre ord: Du har gjort alt korrekt,<br />
men ligningskontoret gjør en feil under<br />
ligningsbehandlingen og bruker tid på å<br />
rette opp feilen. Resultatet er at du må betale<br />
rente for den tid som har gått i tillegg til<br />
selve skattekravet som allerede inneholder et<br />
fast rentetillegg på restskatt.<br />
I enkelte av disse tilfellene burde du kanskje<br />
visst at du hadde fått mer enn du skulle<br />
utbetalt, men situasjonen kunne like gjerne<br />
vært at du var i god tro. Du trodde noe var<br />
skattefritt eller fradragsberettiget, og sørget<br />
for å gi utfyllende opplysninger i selvangivelsen<br />
slik at ligningskontoret hadde alt de<br />
trengte for å foreta sin egen vurdering. Så<br />
viste det seg altså at du ikke hadde forstått<br />
reglene helt riktig. Så går det en tid før ligningskontoret<br />
varsler deg om ny ligning, og<br />
ytterligere noe tid før du får et vedtak med<br />
ny beregning med forhøyet skatt. Det er for<br />
denne forlengede saksbehandlingstiden du<br />
etter forslaget skal betale renter for.<br />
Departementet har under omtale av forsalget<br />
til disse nye og strenge reglene riktig nok<br />
vært innom at renten ikke bør inneholde “et<br />
pønalt element”. Renten bør derfor ikke være<br />
så høy! Men så trekkes det frem at administrative<br />
hensyn tilsier en objektiv renteregel.<br />
Det forstår jeg slik: Det er så mye enklere å<br />
ilegge en rente når man slipper å måtte<br />
tenke over om dette er rimelig eller ikke.<br />
Da lovforslaget var på høring høsten<br />
2003, kom <strong>Skattebetalerforeningen</strong> med<br />
kraftig kritikk av forslaget til nye renteregler.<br />
Når Finansdepartementet nå fastholder det<br />
opprinnelige forslaget, imøtegås <strong>Skattebetalerforeningen</strong>s<br />
kritikk med å vise til at vi skattebetalere<br />
allerede i en årrekke har akseptert<br />
det faste rentetillegget på restskatt.<br />
Dette er et underlig argument. Fordi vi har<br />
tålt noe så tåler vi nok litt til. Det er heller<br />
ikke sammenlignbare situasjoner. Har du<br />
trukket for lite skatt i løpet av året, hadde du<br />
selv muligheten til å sjekke skattekortet og få<br />
korrigert dette, og dessuten kunne du unngått<br />
det faste rentetillegget ved å gjøre opp<br />
restskatten innen 30. april året etter inntektsåret.<br />
Gjør ligningskontoret en feil, slik at kravet<br />
kommer år senere, er dette noe helt annet<br />
– i alle fall etter min oppfatning.<br />
Så får jeg og mine meningsfeller sette vår<br />
lit til at flertallet av Stortingets politikere ser<br />
forskjell på et ordinært lån og en feil plassering.<br />
For noen<br />
renter blir så<br />
frekke at de<br />
ikke bør innføres.<br />
TORE<br />
FRITSCH
Verv en venn til<br />
<strong>Skattebetalerforeningen</strong><br />
– og få 5 skrapelodd – eller verv to nye medlemmer<br />
og få en flott sekk eller en kikkert som vervepremie<br />
Typer medlemskap:<br />
Personlig medlemskap, kr 385,- for 20<strong>05</strong>.<br />
Bedriftsmedlem, kr 950,- for 20<strong>05</strong>.<br />
Fyll ut kupongen<br />
og send den til oss i dag!<br />
Vennligst send vervepremien til:<br />
Navn: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Adresse: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Postnr./ -sted: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Telefon dagtid: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Medlemsnummer: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
E-post: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Ønsket premie:<br />
■ Jeg har vervet et medlem og ønsker 5 skrapelodd som premie<br />
■ Jeg har vervet to medlemmer og ønsker<br />
■ 1 ryggsekk som premie ■ 1 kikkert som premie<br />
■ Jeg har vervet et medlem, men ønsker å spare opp slik at jeg ved neste verving kan få en ryggsekk eller<br />
en kikkert. (Må skje i løpet av 6 mnd)<br />
Jeg har vervet:<br />
Sammenleggbar kikkert med etui.<br />
skatt.no<br />
Praktisk ryggsekk med kraftig<br />
bæresystem. Sekken er også<br />
godt utstyrt med lommer og rom.<br />
SB 2/<strong>05</strong><br />
Navn: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Adresse: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Postnr./ -sted: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Tlf. nr. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .E-post: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
■ Bedr. medl. ■ Priv. medl.<br />
og<br />
Navn: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Adresse: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Postnr./ -sted: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Tlf. nr. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .E-post: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
■ Bedr. medl. ■ Priv. medl.<br />
Vervepremien sendes etter at kontingenten er betalt.<br />
<strong>Skattebetalerforeningen</strong><br />
skatt.no postboks 213 Sentrum - 0103 OSLO<br />
skatt.no<br />
Fax: 22 33 71 80
B-BLAD<br />
Returadresse:<br />
Skattebetaleren<br />
Postboks 213, 0103 OSLO<br />
Ettersendes ikke ved varig adresseendring<br />
men sendes tilbake til senderen med<br />
opplysning om den nye adressen