Forelesningen i PDF-format - Schjødt as
Forelesningen i PDF-format - Schjødt as
Forelesningen i PDF-format - Schjødt as
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Folkerett<br />
- manuduksjon<br />
14.05.2013 | Nils Christian Langtvedt
HVA VI SKAL GJENNOM<br />
•Første time<br />
• Folkerettens kjennetegn<br />
• Forholdet mellom folkerett og n<strong>as</strong>jonal rett<br />
• Folkerettslig metode<br />
•Andre time<br />
• Folkerettens subjekter<br />
• Maktbruk<br />
• Havrett og jurisdiksjon<br />
Advokatfirmaet <strong>Schjødt</strong> AS
HVA ER FOLKERETT?<br />
•Alminnelig folkerett (public international law)<br />
•Definisjon:<br />
• ”Den del av retten som regulerer rettsforholdet mellom stater, i<br />
deres egenskap av sådanne”<br />
• Og andre intern<strong>as</strong>jonale rettssubjekter<br />
• Som er underlagt regler av intern<strong>as</strong>jonal gyldighet, som<br />
gjelder ut over de n<strong>as</strong>jonale rettssystemer<br />
•Karakteristiske trekk:<br />
• Generelt - svakt utbygde institusjoner<br />
• Prinsipielt - mellomstatlig (horisontalt) system<br />
•Juridisk metode gjelder også her!<br />
Advokatfirmaet <strong>Schjødt</strong> AS
HVA ER FOLKERETT?<br />
• Grunnprinsipper<br />
• Suverenitetsprinsippet (”høyhetsrett”/”territorialhøyhet”)<br />
• Statens rett til å regulere alle faktiske og rettslige handlinger foretatt på<br />
eller med virkning for eget territorium<br />
• Jurisdiksjon: monopol på lovgivende, utøvende og dømmende myndighet<br />
• Normer for sameksistens<br />
• Forbudet mot maktbruk<br />
• Forbud mot innblanding i andre staters anliggender<br />
• Prinsippet om havenes frihet<br />
• Plikten til å oppfylle folkerettslige forpliktelser i god tro<br />
• Folkenes rett til selvbestemmelse<br />
• Plikten til å verne om grunnleggende menneskerettigheter<br />
• Plikten til å verne om det ytre miljø<br />
Advokatfirmaet <strong>Schjødt</strong> AS
BEGRENSNINGER<br />
JURISDIKSJON<br />
SVAKT UTBYGDE INSTITUSJONER<br />
MELLOM-STATLIG (HORISONTALT)<br />
SYSTEM<br />
LOVGIVENDE MYNDIGHET<br />
• Manglende lovgiver<br />
• Rettsdannelse;<br />
• Traktatsinngåelse<br />
• Sedvanerett<br />
• Ingen overordnet lovgiver<br />
• Ikke grunnlag for regler av<br />
ulik trinnhøyde<br />
HÅNDHEVENDE (UTØVENDE)<br />
MYNDIGHET<br />
• Ikke intern<strong>as</strong>jonalt politi<br />
• Forbud mot militær<br />
gjennomføring av krav, FN<br />
art. 2 (4)<br />
• Kollektiv rettshåndhevelse<br />
ved sikkerhetsrådet, art. 42<br />
• Nedleggelse av veto; den<br />
som vil minst bestemmer<br />
farten<br />
Advokatfirmaet <strong>Schjødt</strong> AS<br />
DØMMENDE MYNDIGHET<br />
• Frivillig forpliktelse gjennom<br />
traktater<br />
• Vedtektene for Den<br />
Intern<strong>as</strong>jonale Domstol, se<br />
art. 36 (2)<br />
• Normalt ikke anke
Rettskildene<br />
Statute of the International Court of<br />
Justice (June 26 1945)<br />
Art. 38 (1):<br />
The Court, whose function it is to<br />
decide in accordance with<br />
international law such disputes <strong>as</strong> are<br />
submitted to it, shall apply:<br />
a. international conventions,<br />
whether general or particular,<br />
establishing rules expressly<br />
recognized by the contesting<br />
states;<br />
b. international custom, <strong>as</strong><br />
evidence of a general practice<br />
accepted <strong>as</strong> law;<br />
Advokatfirmaet <strong>Schjødt</strong> AS<br />
Tilblivelse Tolkning (innhold)<br />
VCLT<br />
-legitim<strong>as</strong>jon, art. 7<br />
-manglende kompetanse, art. 46<br />
-parafering<br />
-undertegnelse av resultat<br />
-ratifisering<br />
- ”general practice”<br />
- ”accepted <strong>as</strong> law”<br />
Vienna Convention on the Law of<br />
Treaties (23 May 1969), (“VCLT”),<br />
særlig art. 31-32.
FOLKERETTSLIG METODE -<br />
TRAKTATTOLKNING<br />
•Wienkonvensjonen om traktattolkning art. 31(1)<br />
• “A treaty shall be interpreted in good faith in accordance with the<br />
ordinary meaning to be given to the terms of the treaty in their<br />
context and in light of its object and purpose.”<br />
•Formålet med traktattolkning<br />
1. Subjektiv tolkningsteori – partenes intensjoner<br />
2. Objektiv tolkningsteori – traktatens ordlyd<br />
3. Teleologisk tolkningsteori – formål<br />
Advokatfirmaet <strong>Schjødt</strong> AS
FOLKERETTSLIG METODE -<br />
TRAKTATTOLKNING<br />
•Wienkonvensjonen om traktattolkning art. 31(3)<br />
• “There shall be taken into account, together with the context:<br />
(…)<br />
(c) any relevant rules of international law applicable in the relations<br />
between the parties.”<br />
• Supplerende tolkningsmomenter, art. 32<br />
• Kan t<strong>as</strong> i betraktning dersom<br />
1. Momentene i art. 31 ikke fører til en klar løsning, eller<br />
2. Dersom løsningen er absurd eller urimelig<br />
Advokatfirmaet <strong>Schjødt</strong> AS
FOLKERETTSLIG METODE -<br />
SEDVANERETTSDANNELSE<br />
• To elementer; en objektiv og en subjektiv side.<br />
1. Krav om statspraksis (”general practice”) (allmenn praksis), og<br />
• Krav om ensartet og konsistent praksis<br />
• Allmenngyldighet (utbredelse)<br />
2. at praksisen oppfattes som gjeldende rett, opinio juris<br />
(”accepted <strong>as</strong> law”).<br />
Advokatfirmaet <strong>Schjødt</strong> AS
FOLKERETTSLIG METODE -<br />
SEDVANERETTSDANNELSE<br />
• To elementer; en objektiv og en subjektiv side.<br />
1. Krav om statspraksis (”general practice”) (allmenn praksis)<br />
• Bevis for sedvanerett i alle former for statspraksis<br />
• Ikke spesifikt krav om varighet<br />
• bevismoment for allmenngyldighet<br />
• Krav om ensartet og konsistent praksis<br />
• Allmenngyldighet (utbredelse)<br />
Advokatfirmaet <strong>Schjødt</strong> AS
FOLKERETTSLIG METODE -<br />
SEDVANERETTSDANNELSE<br />
• To elementer; en objektiv og en subjektiv side.<br />
1. Krav om statspraksis (”general practice”) (allmenn praksis)<br />
2. At praksisen oppfattes som gjeldende rett, opinio juris<br />
(”accepted <strong>as</strong> law”).<br />
• Krav til rettsoverbevisning;<br />
• ”recognition by states of a certain practice <strong>as</strong> obligatory”, jf.<br />
Brierly<br />
• ICJ – to tilnærminger:<br />
i. Utbredt praksis/Enighet i litteraturen/Rettspraksis<br />
ii. Krav om tydelig bevis, eks. Lotus, North Sea, Nicaragua<br />
Advokatfirmaet <strong>Schjødt</strong> AS
Advokatfirmaet <strong>Schjødt</strong> AS<br />
FORHOLDET MELLOM FOLKERETT OG<br />
NORSK RETT<br />
•Utgangspunktet:<br />
• Dualisme vs. Monisme<br />
• Gjennomføring:<br />
• Transform<strong>as</strong>jon (Gjengivelse)<br />
• Inkorpor<strong>as</strong>jon (Henvisning)<br />
• Sektormonisme<br />
• Tolkning:<br />
• Presumpsjonsprinsippet
Advokatfirmaet <strong>Schjødt</strong> AS<br />
FORHOLDET MELLOM FOLKERETT OG<br />
NORSK RETT<br />
• Dualisme vs. Monisme<br />
• Gjennomføring:<br />
• Transform<strong>as</strong>jon<br />
• Aktiv: Gjengivelse (privatrettslige områder)<br />
• P<strong>as</strong>siv: Konstatering av rettsharmoni
Advokatfirmaet <strong>Schjødt</strong> AS<br />
FORHOLDET MELLOM FOLKERETT OG<br />
NORSK RETT<br />
• Dualisme vs. Monisme<br />
• Gjennomføring:<br />
• Transform<strong>as</strong>jon (Aktiv gjengivelse/P<strong>as</strong>siv konstatering)<br />
• Inkorpor<strong>as</strong>jon (Henvisning)<br />
• ”Direkte anvendelse forutsetter at bestemmelsen kan<br />
konkretiseres til rettigheter og plikter”, jf. Rt. 2001 s.<br />
1006 (KRL-fagdommen).
Advokatfirmaet <strong>Schjødt</strong> AS<br />
FORHOLDET MELLOM FOLKERETT OG<br />
NORSK RETT<br />
•Dualisme vs. Monisme<br />
• Gjennomføring:<br />
• Transform<strong>as</strong>jon (Aktiv gjengivelse/P<strong>as</strong>siv konstatering)<br />
• Inkorpor<strong>as</strong>jon (Dir. anvendelse; rettigheter vs. minm.stand.)<br />
• Sektormonisme<br />
• Norsk lov gjelder med de begrensninger som følger av<br />
folkeretten, jf. straffeloven § 1
Advokatfirmaet <strong>Schjødt</strong> AS<br />
FORHOLDET MELLOM FOLKERETT OG<br />
NORSK RETT<br />
• Dualisme vs. Monisme<br />
• Gjennomføring (TR.IN.SE)<br />
• Tolkning:<br />
• Presumpsjonsprinsippet<br />
• Fra rettspraksis<br />
• Norsk lov så vidt mulig tolkes i samsvar med<br />
folkerettslige forpliktelser<br />
• To sentrale anvendelsesområder:<br />
1. Finnes ingen norsk regel<br />
2. Norsk rettsregel kan føre til flere resultater
Advokatfirmaet <strong>Schjødt</strong> AS<br />
FORHOLDET MELLOM FOLKERETT OG<br />
NORSK RETT<br />
• Dualisme vs. Monisme<br />
• Gjennomføring (TR.IN.SE)<br />
• Tolkning:<br />
• Presumpsjonsprinsippet<br />
• Rt. 2000 s. 1811 (Finanger I)<br />
• Norske rettsregler yter minst motstand hvis<br />
folkerettslige forpliktelser gir borgerne beskyttelse<br />
mot det offentlige. Motstanden større hvis forpliktelser<br />
griper inn i private rettsforhold.<br />
• Lovgivers vurdering av forholdet mellom norske regler<br />
og folkerettslige forpliktelser.
FOLKERETTENS SUBJEKTER<br />
• Tradisjonelle:<br />
• Stater<br />
• Opprørsstyrker (”insurgents”)<br />
• ”Nye”:<br />
• Individer<br />
• Multin<strong>as</strong>jonale selskaper<br />
• Intern<strong>as</strong>jonale organis<strong>as</strong>joner<br />
• Røde Kors<br />
• Frigjøringsbevegelser (”National liberation movements”)<br />
• Sui generis (Holy See – Vatikanstaten)<br />
Advokatfirmaet <strong>Schjødt</strong> AS
FOLKERETTENS SUBJEKTER – PRIVATE<br />
PARTERS RETTIGHETER OG PLIKTER<br />
• Individer og intern<strong>as</strong>jonale organis<strong>as</strong>joner<br />
• Tradisjonelt ingen folkerettslige rettigheter eller plikter<br />
• ”Moderne” folkerett anerkjenner begrenset rettsevne<br />
• Intern<strong>as</strong>jonale organis<strong>as</strong>joner; vilkår for status som rettssubjekt:<br />
• Må være grunnleggernes intensjon å opprette en autonom organis<strong>as</strong>jon<br />
• Uttrykkes enten ved at vedtak kan fattes uten enstemmighet, eller fremgå eksplisitt av charter<br />
el.<br />
• Må tilkjennes faktisk autonomi<br />
• Skille mellom:<br />
• Rettighetssubjekt<br />
• Interessesubjekt<br />
• Påtalesubjekt<br />
• Pliktsubjekt<br />
• Ansvarssubjekt<br />
• Handlingssubjekt<br />
Advokatfirmaet <strong>Schjødt</strong> AS
SUBJEKTER FORTS. - STATERS ANSVAR<br />
FOR PRIVATES HANDLINGER<br />
•Draft Articles on State Responsibility<br />
• There is an internationally wrongful act of a State when conduct consisting of<br />
an action or omission, art. 2:<br />
• (a) is attributable to the State under international law; and<br />
• (b) constitutes a breach of an international obligation of the State.<br />
• Attributable to the state, art. 2 (a):<br />
• Organs of a state, art. 4<br />
• Conduct of a person or entity exercising elements of governmental authority , art. 5<br />
• Even if it exceeds its authority or contravenes instructions , art. 7<br />
• Conduct directed or controlled by a State , art. 8<br />
Advokatfirmaet <strong>Schjødt</strong> AS
Maktbruk<br />
Utgangspunkter<br />
Forbud mot maktbruk, art. 2 (4)<br />
Unntak:<br />
1. Selvforsvar, jf. art. 51. 2. UNSC autoris<strong>as</strong>jon –<br />
Trussel mot intern<strong>as</strong>jonal fred og<br />
sikkerhet, art. 39 og 42.
MAKTBRUK - SELVFORSVAR<br />
• Vilkår - ”armed attack”, jf. art. 51<br />
• Defineres ikke i FN-pakten<br />
• Ikke det samme som ”use of force”, jf. art. 2 (4)<br />
• Må innebære m<strong>as</strong>siv væpnet aggresjon mot en stats territorium<br />
• Må det dreie seg om et angrep fra en annen stat?<br />
• I henhold til tradisjonell forståelse av selvforsvarsretten<br />
• Ikke ifølge ordlyden<br />
• Kan innfortolkes i bestemmelsen som et unntak fra forbudet mot maktbruk mot<br />
andre stater i art. 2(4)<br />
• UNSC resolusjon 1368<br />
• definerte 9/11 som ”threat to peace” ikke ”armed attack”, men<br />
• anerkjente i fortalen ”the inherent right of individual or collective self-defence in<br />
accordance with the Charter”.<br />
Advokatfirmaet <strong>Schjødt</strong> AS
MAKTBRUK - SELVFORSVAR<br />
• Krav til nødvendighet, umiddelbarhet og proporsjonalitet (Carolinesaken<br />
1841).<br />
• Nødvendig?<br />
• Kunne ytterligere angrep vært avverget ved forhandlinger el.?<br />
• Krav til umiddelbarhet.<br />
• Oppfylte inv<strong>as</strong>jonen fire uker etter angrepet 11. september kravet til umiddelbarhet<br />
etter art. 51?<br />
• Proporsjonalitet<br />
• Var maktbrukens styrke forholdsmessig til angrepet fra Al Qaeda?<br />
• Maktbruk er ikke ansett som lovlig mottiltak, jf. ILC draft report art. 50<br />
(1) (a).<br />
Advokatfirmaet <strong>Schjødt</strong> AS
Advokatfirmaet <strong>Schjødt</strong> AS<br />
MAKTBRUK – KOLLEKTIV INNGRIPEN I<br />
INTERNE KONFLIKTER<br />
• Autoris<strong>as</strong>jon fra FNs sikkerhetsråd (UNSC)<br />
• UNSC ”… determine the existence of any threat to the peace, (…) and shall<br />
make recommendations, or decide what me<strong>as</strong>ures shall be taken in<br />
accordance with Articles 41 and 42 (…).”, jf. art. 39<br />
• Er humanitære kriser internt i et land ”threat to the peace”?<br />
• UNSC utvidet begrepet til å omfatte humanitære kriser.<br />
• Should UNSC ”consider [peaceful] me<strong>as</strong>ures (…) inadequate (…), it may<br />
take such action by air, sea, or land forces <strong>as</strong> may be necessary to maintain<br />
or restore international peace and security”, jf. art. 42 se også art. 43.<br />
• Svakhet ved det kollektive sikkerhetssystem; Vetorett for sikkerhetsrådets<br />
f<strong>as</strong>te medlemmer, jf. art. 27 (3).
Advokatfirmaet <strong>Schjødt</strong> AS<br />
MAKTBRUK – KOLLEKTIV INNGRIPEN I<br />
INTERNE KONFLIKTER<br />
•Andre grunnlag for væpnede styrker?<br />
• Humanitær intervensjon:<br />
• staters militære inngripen i andre stater for å verne<br />
om grunnleggende menneskerettigheter<br />
• Forbudt uten autoris<strong>as</strong>jon fra UNSC, jf. art. 2 (4)<br />
• Sedvanerettslig; liten statspraksis og delt opinio juris<br />
• Utvikling etter Kosovo
Havrett og jurisdiksjon
HAVRETT OG JURISDIKSJON - UTENLANDSKE<br />
SKIP I TERRITORIALFARVANNET<br />
•Jurisdiksjon<br />
• Havrettskonvensjonen (FN) – 10. desember 1982, art. 2. (1)<br />
• En kyststats suverenitet omfatter:<br />
1. Landterritorium<br />
2. Indre farvann<br />
3. Tilstøtende sjøbelte<br />
som kalles sjøterritoriet<br />
Advokatfirmaet <strong>Schjødt</strong> AS
HAVRETT OG JURISDIKSJON - UTENLANDSKE<br />
SKIP I TERRITORIALFARVANNET<br />
•Jurisdiksjon<br />
• Begrensning: Andre staters rett til uskyldig gjennomfart, art. 17:<br />
• ”Med forbehold for denne konvensjon har skip fra alle stater, enten de er<br />
kyststater eller kystløse stater, rett til uskyldig gjennomfart gjennom<br />
sjøterritoriet.”<br />
1. Landterritorium Uskyldig<br />
2. Indre farvann gjennom-<br />
3. Tilstøtende sjøbelte fart<br />
som kalles sjøterritoriet.<br />
Advokatfirmaet <strong>Schjødt</strong> AS
HAVRETT OG JURISDIKSJON - UTENLANDSKE<br />
SKIP I TERRITORIALFARVANNET<br />
•Hva er uskyldig gjennomfart?<br />
• Skipet kan bare stanse eller ankre opp dersom det er ledd i vanlig<br />
seil<strong>as</strong> eller er nødvendig på grunn av force majeure eller<br />
nødsitu<strong>as</strong>jon, jf. art. 18 (2):<br />
• ”Gjennomfart skal skje uavbrutt og r<strong>as</strong>kt. Gjennomfart omfatter<br />
likevel stans og ankring, men bare dersom det skjer som ledd i<br />
vanlig seil<strong>as</strong> eller er nødvendig på grunn av force majeure eller en<br />
nødsitu<strong>as</strong>jon eller i den hensikt å yte bistand til personer, skip eller<br />
luftfartøyer som er i fare eller nød.”<br />
• Det er ikke enighet om retten til uskyldig gjennomfart også gjelder<br />
for krigsskip.<br />
Advokatfirmaet <strong>Schjødt</strong> AS
HAVRETT OG JURISDIKSJON - UTENLANDSKE<br />
SKIP I TERRITORIALFARVANNET<br />
•Hva er uskyldig gjennomfart?<br />
• Så lenge den ikke er til skade for kyststatens fred, orden eller<br />
sikkerhet, art. 19 (1).<br />
• Til skade for kyststatens fred, orden eller sikkerhet dersom et<br />
skip foretar en eller flere av følgende handlinger, art. 19 (2):<br />
a) trussel eller bruk av makt mot kyststatens suverenitet,<br />
territoriale integritet eller politiske uavhengighet, eller på annen<br />
måte bryter folkerettsprinsippene nedfelt i De forente n<strong>as</strong>joners<br />
pakt,<br />
b) enhver øvelse eller trening med våpen av enhver art,<br />
Advokatfirmaet <strong>Schjødt</strong> AS
HAVRETT OG JURISDIKSJON - UTENLANDSKE<br />
SKIP I TERRITORIALFARVANNET<br />
• Lovgivningsjurisdiksjon<br />
• Kan gi lover og forskrifter om uskyldig gjennomfart gjennom<br />
sjøterritoriet, med hensyn til forhold som nevnt i art. 21.<br />
• Ikke regler om lovgivningskompetanse for andre forhold enn under<br />
uskyldig gjennomfart.<br />
• Suverenitetsprinsippet tilsier likevel lovgivningskompetanse.<br />
• Andre relevante bestemmelser:<br />
• Statene skal vedta lover og forskrifter for å hindre, begrense og kontrollere<br />
forurensning av det marine miljø ved dumping, jf. art. 210.<br />
• Kyststatene kan vedta lover og forskrifter for å hindre, begrense og kontrollere<br />
havforurensning fra fremmede skip, herunder skip som utøver retten til<br />
uskyldig gjennomfart. Disse lover og forskrifter skal, i samsvar med del II<br />
avsnitt 3, ikke hindre fremmede skips uskyldige gjennomfart, jf. art. 211 (4).<br />
Advokatfirmaet <strong>Schjødt</strong> AS
HAVRETT OG JURISDIKSJON - UTENLANDSKE<br />
SKIP I TERRITORIALFARVANNET<br />
• Tvangsjurisdiksjon:<br />
• Kyststaten kan i sitt sjøterritorium ta de skritt som er nødvendig for å<br />
hindre gjennomfart som ikke er uskyldig, jf. art. 25 (1).<br />
• Håndheve lovgivningen;<br />
• Bør kun blande seg inn i skipets indre forhold dersom handlingen får virkning<br />
utenfor skipet, art. 27: ”det franske system”.<br />
• Sivil forfølgning når rettskravet har oppstått gjennom den aktuelle<br />
gjennomfarten, art. 28 (2).<br />
Advokatfirmaet <strong>Schjødt</strong> AS
HAVRETT OG JURISDIKSJON - UTENLANDSKE (DÅRLIG<br />
UTSTYRTE) SKIP I TERRITORIALFARVANNET<br />
•Lovgivningskompetanse, jf. art. 21 (1).<br />
• Lover og forskrifter skal, med mindre de gjennomfører allment<br />
godtatte intern<strong>as</strong>jonale regler eller standarder, ikke få anvendelse<br />
på fremmede skips utforming, bygging, bemanning eller utstyr, jf.<br />
art. 21 (2).<br />
Advokatfirmaet <strong>Schjødt</strong> AS