Sund mad - paarisa
Sund mad - paarisa
Sund mad - paarisa
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
ukiaq · efterår · 2010<br />
Ilaqutariinnut atuagassiaq · Familiemagasinet<br />
Peqqinnartunik qinerlertarnissamut aqqut · Vejen mod det sunde valg<br />
“Ullaakkorsiutit pingaarnerpaajuaannarput” · “Morgen<strong>mad</strong>en er altid vigtigst”<br />
Sunik nerisarnerit takuneqarsinnaavoq · Du er, hvad du spiser<br />
Nerisassat peqqinnartut nukissaqalersitsisarput · <strong>Sund</strong> <strong>mad</strong> giver energi<br />
Kalaalimerngit kinaassutsimut takussutissaapput · Grønlandsk <strong>mad</strong> hører til identiteten<br />
meeraq oqaasinngortitsissaguni maluginiaaqqaartariaqarpoq · Børn skal lære at gribe, før de kan begribe<br />
Ukioq tamaat imminnut pilersorput · Vi forsyner os selv året rundt<br />
Kalaalimerngit kangiamiutut · Grønlandsk <strong>mad</strong> på østerlandsk manér<br />
Ilaqutariit meeqqallu nerisariaasiat qitiutillugu · Fokus på familiens og børns spisevaner<br />
Nuummi kalaaliaraq nutaaq · Et nyt bræt i Nuuk<br />
SammiSaq Nerisat, timi kulturilu<br />
tema Mad, krop og kultur
SiLa<br />
Ilaqutariinnut atuagassiaq SIla saqqummersinneqartarpoq<br />
PaarISa-mit. atuagassiaq ukiumut marloriarluni<br />
saqqummersin ne qartarpoq.<br />
atuagassiap imai tigulaariffigineqarsinnaapput sumin<br />
ngaanneer suu ne rat erseqqissumik nalunaarneqarpat.<br />
apersuinermi atuartartulluunniit allaaserisaanni<br />
isummat saq qum miunneqartut, atsiorneqarsimasut<br />
atsior ne qarsimanngitsulluunniit aaqqissuisoqarfiup<br />
PaarISa-lluun niit akisussaaffigisinnaanngilaat.<br />
SIla ilaqutariinnut atuagassiamut ateritin neqarpoq;<br />
sila isu maqartin ne qarpoq i nuup siluarsuaanik, silamik<br />
ava ti ngii si gi satsinnik aamma silaqassutsitsinnik<br />
erserne rullunilu kime qas sutsitsinnut. Silap ersersittarpai<br />
silarsuarput aamma avatangii sitsinni sila, aammali<br />
oqaaseq i suma qar poq isumassutsimik silaqassutsimillu.<br />
allaffigitigut: SIla atuagassiaavoq atuartartut peqati<br />
ga lugit ineriar tor tikku sutar put. taamaattumik pisariaqartipparput<br />
atuar tar tut isu maannik tusarlerne qartarnis<br />
sar put. SIla-p ilusaa, imai siunissamilu imarisinnaasai<br />
pillugit allaffigisinnaavat sigut uunga: sila@<br />
nanoq.gl<br />
SiLa<br />
familiemagasinet SIla udgives af PaarISa. magasinet<br />
udgives to gange årligt.<br />
magasinets indhold kan citeres med tydelig kildeangivelse.<br />
meninger og holdninger, der kommer til udtryk i<br />
inter views eller i læser- indlæg, signerede, er ikke nødvendigvis<br />
redaktionens eller PaarISas opfattelse, og<br />
disse derfor ikke kan gøres ansvarlig herfor.<br />
SIla er navnet på familiemagasinet; sila betyder<br />
både universet, vejret og forstand og er udtryk for energier.<br />
Sila både ud tryk ker verden og vejret omkring os,<br />
samtidig med at betydning af ordet også går indad mod<br />
vores forstand og intellekt.<br />
Skriv til os: SIla er et magasin, som vi gerne vil udvikle<br />
i dialog med læserne. Derfor vil vi opfordre jer til<br />
at skrive til os om magasinets form, indhold og hvad<br />
det kan tage op i de næst kommende numre. Skriv til<br />
redaktionen på e-mail: sila@nanoq.gl<br />
KoNtaKt SIla attaVeQarfIgISINNaaVat<br />
e-mail: sila@nanoq.gl · tlf. 34 66 75 · fax: 32 45 47<br />
”SIla” PaarISa,<br />
Box 1160, 3900 Nuuk · www.sila.<strong>paarisa</strong>.gl<br />
aaQQISSUISUt – reDaKtIoN<br />
Nukaraq eugenius, tlf. 55 62 27<br />
anita johansen, PaarISa<br />
aKISUSSaaSoQ – aNSVarShaVeNDe<br />
Bodil Karlshøj Poulsen, PaarISa<br />
IlIoQQaaSoQ IlUSIlerSUISorlU<br />
layoUt og tIlrettelægNINg<br />
tegnestuen tIta v. Nina S. Kreutzmann<br />
NaQINNeQarfIa – tryK Naqitat a/S<br />
amerlaSSUSII – oPlag 25.500<br />
ISSN 1603-0745<br />
PISartagaQarNeQ – aBoNNemeNt<br />
Kalaallit Nunaat/grønland 75 kr.<br />
Nunani avannarlerni/ Norden 95 kr.<br />
SaQQaata aSSItaa / forSIDefoto: anda hansen<br />
SILA aamma nittartagaqarpoq<br />
SILA har også en hjemmeside<br />
www.sila.<strong>paarisa</strong>.gl<br />
Piareersimasut / Beredskabstelefonen<br />
Imminornissamik pinaveersaartitsineq<br />
Selvmordsforebyggelse Nuuk 55 57 38<br />
Ullut tamaasa ukioq naallugu nal. 8 - 23 ammasarpoq<br />
/ Åbningstid hverdag året rundt kl. 8 - 23<br />
KISImIINNgIlatIt Sisimiut 86 57 55<br />
Suliffiup avataani / Efter arbejdstid<br />
QarajaQ aasiaat 89 10 06 / 56 52 83<br />
imaiINDholD<br />
4 Peqqinnartunik qinerlertarnissamut aqqut<br />
6 Vejen mod det sunde valg<br />
8 “Ullaakkorsiutit pingaarnerpaajuaannarput”<br />
9 “morgen<strong>mad</strong>en er altid vigtigst”<br />
10 Sunik nerisarnerit takuneqarsinnaavoq<br />
11 Du er, hvad du spiser<br />
12 Nerisassat peqqinnartut nukissaqalersitsisarput<br />
14 <strong>Sund</strong> <strong>mad</strong> giver energi<br />
16 Kalaalimerngit kinaassutsimut takussutissaapput<br />
18 grønlandsk <strong>mad</strong> hører til identiteten<br />
20 oqariartaasitoqaq ima oqarpoq: meeraq<br />
oqaasinngortitsissaguni maluginiaaqqaartariaqarpoq<br />
22 et gammelt ordsprog lyder: Børn skal lære at gribe,<br />
før de kan begribe<br />
24 Ukioq tamaat imminnut pilersorput<br />
25 Vi forsyner os selv året rundt<br />
26 Kalaalimerngit kangiamiutut<br />
28 grønlandsk <strong>mad</strong> på østerlandsk manér<br />
30 Kalaallit Nunaanni Inuussutissalerinermut<br />
Isumasioqatigiit: Ilaqutariit meeqqallu nerisariaasiat<br />
qitiutillugu<br />
31 grønlands ernæringsråd: fokus på familiens og børns<br />
spisevaner<br />
32 Nuummi Kalaaliaraq nutaaq<br />
et nyt bræt i Nuuk<br />
aIDS-ImIK PaaSINIaaVIK · aIDSlINIeN 48 32 46<br />
Ammasarpoq ataa. sisa.-rlu nal. 19-22.<br />
Åbent man. og tors. kl. 19-22.<br />
Qanigisariittut siunnersuiffik<br />
anonym familierådgivning Nuuk 31 41 51<br />
Ammasarpoq marl. nal. 19-21, sisa. nal. 15-17<br />
Sianerneq akeqanngilaq. Sinerissamit tamarmit<br />
sianerfigineqarsinnaavoq<br />
Åben for rådgivning tirs. kl. 19-21, tors. kl. 15-17. Det<br />
er gratis for dig. Mulighed for opkald fra hele kysten<br />
attaVIK 146<br />
Oqarasuaatikkut siunnersuineq akeqanngilaq kinaas-<br />
suserlu isertor ne qar sinnaalluni. Ajornartorsiu teqa ruit,<br />
imminut toqunnissamik eq qar saa teqa ruit imminulluunniit<br />
toqussimasu mik nalaataqarsimaguit.<br />
Ataa. nal.19.00 – 22.00. Ping. nal.19.00 - 22.00<br />
Gratis anonym telefonrådgivning for dig, som har en<br />
personlig krise eller er berørt af selvmord.<br />
Mandag 19.00 – 22.00. Onsdag 19.00 – 22.00
2008-mi PAARISA-p misissuisitsine ratigut<br />
paasineqarpoq inuit nalun ngilluaraat<br />
nerisassat peqqinnartut suunersut. Misissu<br />
i ne rulli aamma takutippaa inuit ilarpassuisa<br />
nerisassat peqqinnartut pisia rineq<br />
ajoraat akisuallaaqimmata. Peqqinnartumik<br />
inooriaaseqarnermut ilaalluinnarpoq<br />
peq qinnartunik nerisa qar neq,<br />
taamaattumillu peqqinnartunik toq qaasarnissaq<br />
periarfissaasariaqarpoq qanoq<br />
isertitaqartarneq sumilu najuga qar neq<br />
apeqqutaatinnagit.<br />
Nerisat saniatigut pingaarluinnarputtaaq<br />
timip ulluinnarni aala tittuarnissaa,<br />
pisulluni suliartortar ner miit timersuummik<br />
nuannarisamik i ngerlataqar ner mut.<br />
Innuttaasut peqqissuujuarnissaat<br />
angu niarlugu suliniutip Inuu nerittap<br />
a ngu niagaanut ilaavoq nerisati gut timigissartarnikkullu<br />
peqqissuusinnaanerup saqqumi<br />
sunngortinnissaa. Inuussutissaleri-<br />
nermut Isu masioqatigiit PAARISA-lu qanittumik<br />
suleqatigiillutik assi giinngitsunik suliniutinik<br />
aallarni saapput. Inooriaatsikkut<br />
peqqis suuneq i nuunermi siusissukkut pigiliunneqartarpoq,<br />
taamaattumik meeqqat<br />
inuusuttullu sunniivige ru sutani pingaarnerpaanut<br />
ilaapput.<br />
Naalakkersuisut suleqatigiinnissamut<br />
isumaqati giissutigisaminni allapput,<br />
meeq qat peqqissuunissaat immikkut<br />
eqeersimaarfigisassatut sammineqassasoq,<br />
inuunerissuunissamut peqqinnartunik<br />
ileq qoqar neq apeqqutaalluinnarmat,<br />
taamattaarlu inuiaqatigiit siu nis sa gissaarnissaannut<br />
toqqammavissiilluartarmat.<br />
SILA-p immikkut saqqummersinnerani<br />
uani PAARISA-p Inuussutissalerinermullu<br />
Isumasioqatigiit suleqatigiillutik inooriaatsikkut<br />
peqqis suu nissaq pillugu ingerlataat<br />
sammi va gut.<br />
En undersøgelse, som PAARISA fik<br />
foretaget i 2008, viser at folk har<br />
et godt kendskab til sund <strong>mad</strong>.<br />
Men samtidig viser undersøgelsen,<br />
at mange helt bevidst fravælger<br />
sunde <strong>mad</strong>varer, fordi de er<br />
for dyre. <strong>Sund</strong> <strong>mad</strong> hører til en<br />
sund livsstil, og det bør være muligt<br />
for alle, uanset indkomst og<br />
geografi, at træffe det sunde valg.<br />
Ud over <strong>mad</strong>en er det lige så<br />
vigtigt at være fysisk aktiv i dagligdagen,<br />
hvad enten det er at gå til<br />
og fra arbejde eller at dyrke sin<br />
yndlingssport.<br />
Folkesundhedsprogrammet<br />
Inuuneritta har bl.a. til formål at<br />
synliggøre sundhed i forhold til<br />
kost og aktiv levevis. Ernæringsrå-<br />
det indgår i et tæt samarbejde<br />
med PAARISA, når der laves forskellige<br />
tiltag på dette område.<br />
Gode vaner grundlægges tidligt i<br />
livet, hvorfor børn og unge er en<br />
højt prioriteret målgruppe.<br />
Naalakkersuisut skriver da også<br />
i koalisationsaftalen, at der skal<br />
sættes særligt fokus på børns<br />
sundhed, da gode levevaner giver<br />
de bedste betingelser for vores<br />
fremtid som individer og som<br />
samfund.<br />
I dette udvidede særnummer<br />
af SILA går vi blandt andet tæt på,<br />
hvad PAARISA og Ernæringsrådet<br />
arbejder med omkring sund<br />
livsstil.<br />
3
Atuartut, ilinniartitsisut angajoqqaallu najukkami atuarfinni atuareersunullu paaqqinnittarfinni<br />
nerisaqartitsinissaq nerisaqartitsinermullu periuseqarnissaq suleqatigiissutigigaangassuk<br />
nerisat qanoq ittuunissaat soqutigineqarnerpaasarpoq.<br />
Pingaartumik atuarfinni atuareersunullu<br />
paaqqinnittarfinni peqqinnartunik nerisaqarnissaq<br />
pingaartuuvoq tassami meeqqat<br />
akunnerit eqqumaffigisamik aalaniataarfigisamillu<br />
ilarparujussui taakkunaniittarmata.<br />
Kalaallit Nunaanni meeqqat atuartut<br />
akornanni misissuinerup ”<strong>Sund</strong>hed på<br />
toppen 2006”-ip takutitaasa ilagaat atuartut<br />
affaasa missingi ullaakkut ne rissana<br />
til luunniit qaqutiguinnaq nerisartut;<br />
taamatut amerlatigisut ullut tamaasa mamakujuttortarlutillu<br />
sodavandisortarput<br />
taakkuninngalu atuine rat utoqqaliartortillugit<br />
annertusiartortarluni. Tamatumunnga<br />
pissutaanerpaavoq naleqqutinngitsumik<br />
ne risaa se qarneq, timimik atuinngippallaar<br />
neq aammalu nerisassanik najugassanillu<br />
peqqinnanngitsunik tamakkuninnga<br />
pisa riinnersiuisarneq.<br />
meeqqat tamatta akisussaaffigaavut<br />
Soorunami angajoqqaat tassaapput<br />
meeq qat peqqinnartunik nerisarnissaannut<br />
aki sussaaffimmut annertoorujussuarmik<br />
sunniuteqarlutillu akisussaaffeqartut.<br />
Inuiaqatigiillumi aamma taama angitigisumik<br />
inuiaqatigiit, minnerunngitsumik<br />
meeqqat i nuusuttu aq qallu salliutillugit<br />
peqqissuu nissaannut akisussaapput taakkuami<br />
inuiaqatigiit isumalluutaasa pingaarner<br />
sarim ma ti git. PAARISA, Inuuneritta/Inuiaqatigiit<br />
peqqissuunissaannut<br />
pilersaarummut ilaa sutut Ernæringsråd<br />
suleqatigalugu pi lersaarummut ”Atuar finni<br />
aamma atuareersunut paaqqinniffinni<br />
nerisaqartitsineq nerisarnerlu pillugit<br />
politikki ” iliuuseqarsimavoq naatsumik<br />
oqaatigalugu massakkut siu nissarlu qanitt<br />
oq isigalugu atuarfinni atu areersu nullu<br />
paaqqinnittarfinni sulisut piukkunnarsarniarlugit<br />
najukkami peq qin nartunik<br />
4<br />
nerisaqartitsinissamut ne risa qarnissamul<br />
lu namminerisa minnik piareersaasiornissamut.<br />
Nerisassa nik peq qinnartunik<br />
sassaallertoqarsinnaa ler sin nagu najukkami<br />
suleqatigiinnnermik isumassarsiortussanik<br />
pilersitsisaria qar poq nerisaqartitsinissamut<br />
piviusorpalaartumik tunngavissaliinissamik.<br />
Najukkami pissutsit isumalluutillu<br />
tun nga vis saajuti galutik unammiugassaapput.<br />
Sermersooq misiliutitut<br />
Naak Kommuneqarfik Sermersooq atuarfinni<br />
tamanut akeqanngitsumik nerisaqar<br />
titsinissamik aalajangeqqammeraluarluni<br />
pinasaarani dec. 2009- miilli iluatsittumik<br />
Tasiilami Nuummilu ilinniartitsi sunik,<br />
pæ dagoginik allanillu attuumassuteqartunik<br />
pikkorissartitsi nernut ingerlasumut<br />
misi utaanissamut akuersisimavoq.<br />
Elevrådenuttaaq ilaasortat ataasiakkaat<br />
peqa taa sarsi map put. Naallu Kommuneqarfik<br />
Ser mer sooq atuarfimmi nerisitsisarnermik<br />
pi lersitsereersimagaluartoq<br />
peqataasut pikkorissarneq pissarsiffigilluarsimavaat.<br />
Atuarfimmi nerisaqartitsinissaq<br />
kommunip aalajangigaraa atuartunit,<br />
angajoq qaanit ilinniartitsisunillu nerisassanut<br />
nerisaqarnermullu tunngatillugu<br />
qanoq kissaateqarsinnanerminnik saqqummi<br />
us sinissamut akuliute riarfis saanngitsumik.<br />
Pingaartumik nunaqar fin niit<br />
peqataasut, taakkuami aningaa sat nerisaqartitsinissamut<br />
atugassanik nammi neerlutik<br />
aqutsi sinnaagamik, angerlarniariarunik<br />
ilikkakkaminnik atuilersinnaa gamik,<br />
massali pe qataa sut illoqarfinneersut neri<br />
saqartit si ne rup peqqinnartuune rannut<br />
tunngatillugu peqquneqarnerminnut<br />
aporfissanik saqqummiussuillutik.<br />
Kaffillernerit peqqinnartut<br />
Uani oqaatigisariaqarpoq Tasiilami atuarfimmi<br />
nerisaqartitsinermik aaq qissuussineq<br />
iluatsitsiviulluarsimammat. Tassanimi<br />
økonoma, atuarfimmi nerisassanik<br />
iga suu soq nerisassanut siunnersuutit quli<br />
u sut aallaavigalugit ullut tamaasa mama<br />
runar luartunik nerisassiorluni sassaallertarpoq.<br />
Tasiilamiut amerlasuunit usorineqarnissaat<br />
nalunanngilaq.<br />
Atuareernermi paaqqinnittarfinniit<br />
peqataasut aamma pissarsiaqarput atorneqarsinnaasutut<br />
paasinarsisunik. Nuummi<br />
atuareernermi paaqqinnittarfinnut<br />
sia neqattaarluni paasiniaanikkut peqqinnis<br />
sap tungaatigut iliuutsit makkua atorne<br />
qartut paasineqarpoq: te<strong>mad</strong>agit nerisassanut<br />
peqqinnartunut sammisitat,<br />
kaffil ler nerit inuuissiortitsinerillu peqqinnartunik<br />
nerisassartallit, angajoq qaanik<br />
suli sunillu, i gaffimmi sulisut peqatigalugit<br />
peq qin nartunik nerisassiorneq nerisaqartitsi<br />
nerlu sammillugit oqallititsinerit.<br />
Pikkorissartitsinerit angusaqarfiulluartut<br />
Misiliinerup suliamut tunngatillugu imaa<br />
aammalu pikkorissartitsinerit PAARISAmit<br />
Fødevarestyrelsen peqatigalugu aaqqis<br />
sor neqarlutillu ingerlanneqarput kalaalilli<br />
atugaannut nerisassanut siunnersuutit<br />
qulit najukkanilu periarfissanut<br />
tunngatillugit naleqqussarneqarsimallutik.<br />
Atuartitsineq misileraanertalik, oqallissaa<br />
rutit gruppikkuutaarlunilu sulinerit nikittaalugit<br />
ingerlanneqarpoq. Tamatumani<br />
sundhedpædagogisk metode atorneqarpoq.<br />
Najukkami nerisaqartit sinermut<br />
ne risassanullu tunngatillugu periaatsit<br />
qa norpiaq aaqqissuunneqar nissaata pigin<br />
nittuunermik soqutiginninnermillu pi-
ler sitsisut saniatigut ilaatigut ilinniartitsissutigineqarput<br />
nerisat pingaarnerit,<br />
ikirin nakkullu nerisat peqqinnartut suunersut<br />
qanoq akule riissaarneqarsinnaanersut<br />
sukkunik orsumillu akoqarnerat<br />
tunngavigalugu allanngorartumik. Igaatigut<br />
illin nar tulior nissamut aamma periarfissa<br />
qar sima voq mamakujuit peqqinnartut<br />
ator lu git. Niuertarfiit pulaarneqartarsimapput<br />
niooqutissat, ilaatigut ullaakkorsiutit<br />
allagartartaasa atuarnerat sammillugu<br />
kingornatigullu sorliit peqqin narneru<br />
ner sut naatsorsuineqartarsimalluni.<br />
atortussat pikkorissarnerillu<br />
PAARISA, Inuussutissalerinermut<br />
Isumasioqatigiit aammalu misi liinermut<br />
pilersaarummut Malinnaatitat, ilaatigut<br />
KANUKOKA-mit Kommuneqarfik Sermersuumit<br />
peqataaffi gineqartoq isu maqatigiipput<br />
pilersaarut ingerlateqqinneqassasoq<br />
kommu ninu sinneruttunut ulluni 4-5ini<br />
pikkorissarnissamik meeq qat atuarfiinut<br />
atuareersunullu paaqqinnittarfinnut<br />
immalu aamma allanut meeq qanik i nuusuttuaqqanillu<br />
sammisa qar tunut ne qeroo<br />
ruteqarnikkut. Tasiilami pisiniarfimmi<br />
Pilersuisumi sulisut marluk peqataapput,<br />
tamannalu nerisassanik peqqinnartunik<br />
pissarsinissamut tun nga tillugu oqallinnermik<br />
pissarsiviusumik pi lersitsivoq.<br />
Ator torineqartut tamarmik nutserlugillu<br />
naqiternissaat massakkut sulissutigineqarpoq,<br />
pikkorissartarumaartut atortussanik<br />
kalaallisuunik qallunaa tuunillu<br />
atortuler ne qarsinnaaqqullugit. PAARISA<br />
meeqqat atuarfiinut atuareersunullu<br />
paaqqinnittarfinnut toqqaannartumik aggersaatinik<br />
nas sitsissaaq sulisu nik marlunnik<br />
tamarmik aallartitaqarnissaannut<br />
periarfissiissuni.<br />
Allaaserinnittoq Anita Johansen<br />
• Misissuinerup ”<strong>Sund</strong>hed på toppen 2006” –ip aamma takutippaa atuartut<br />
11-iniit 17-inut ukiullit tallimaagaangata ataaseq pualavallaartartoq.<br />
• Nuummi misissuineruttaaq takutippaa meeqqat atualersut atuarnerup aallartinnerani<br />
pualavallaarsimasut affaat sinnerlugit 15-inik ukioqaleraangamik pualavallaartartut<br />
(Niclasen et al., 2006)<br />
• Pikkorissarneq tulleq Kommune Kujalleq-ni 2010-mi ukiakkut ingerlanneqassaaq,<br />
taavalu 2011-mi upernaakkut avannamut ingerlassalluni. Taamaalereerpat<br />
sulissutigineqassaaq pikkorissarneq Peqqissaanermik Ilinniarfik aqqutigalugu<br />
neqeroorutigineqassasoq.<br />
• Meeqqat atuarfii atuareernermilu paaqqinnittarfiit tamarmik aasaanerani atuanngiffeqareerpat<br />
mappersakkamik ”Isumaqatigiissutit peqqinnartut” nassinneqassapput,<br />
taannalu pilersaarummi atortorineqartut ilagaat. Tassani salliutinneqarpoq<br />
atuartut ikinngutiminnik, ilaquttanik, ilinniartitsisunik, pædagoginik,<br />
peqqissaasumik il.il. peqqissuunissamut tunngatillugu oqaloqateqartarnerat.<br />
• ”Nerisanut tunngatillugu misigissutsit soqutiginerulerpakka….”.<br />
• ”Pitsaaqutitut immikkut taaneqarsinnaavoq pikkorissartunik aamma suleqatinik<br />
allanillu suleqateqarnermut tunngatillugu pikkorissartitsisut tusaaniar nerat<br />
nersualaartariaqarpoq”.<br />
• ”Sungiusarnerit piviusuusaartitsinerillu pitsaapput, ilisimasat ulluinnarni ajornartorsiutinut<br />
sanilliussuunneqarmata”.<br />
• ”Sulianni toqqaannartumik atorsinnaasannik pissarsillungalu ilisimasaqalerpunga”.<br />
• ”Sukkut aallartinnissaq ingerlatsinissamik pilersaarutip piareersarlugulu erseqqissarsimavaa”.<br />
• ”Ilikkagaqarfioqalunilu eqqarsaatissiilluarpoq”.<br />
• ”Aap, pikkorissarneq pakatsiffiginngilara, ilami ilimagisamit pissarsinarneruvoq<br />
– piumassuseqalersippaangalu inuiaqatigiinnut tunngatillugu soqutiginninnerulernissamik”.<br />
5
Af Anita Johansen<br />
6<br />
Tilfredsheden med <strong>mad</strong>en i skoler og fritidshjem er størst når elever, lærere og<br />
forældre samarbejder om udformningen af den lokale <strong>mad</strong>- og måltidspolitik.<br />
Der er mange gode grunde til at servere<br />
sund <strong>mad</strong> for børnene netop i skoler<br />
og fritidshjem, hvor de færdes en stor<br />
del af deres vågne, aktive timer.<br />
Undersøgelsen ”<strong>Sund</strong>hed på toppen<br />
2006” blandt skolebørn i Grønland viser<br />
blandt andet, at ca. halvdelen af<br />
eleverne sjældent eller aldrig spiser<br />
morgen<strong>mad</strong>; samme andel spiser slik<br />
eller drikker soda vand dagligt og forbruget<br />
stiger med alderen. Væsentlige<br />
årsager er uhensigts mæssige kostvaner,<br />
fysisk inaktivitet og at de usunde<br />
<strong>mad</strong>- og drikkevarer ofte er det letteste<br />
valg.<br />
<strong>Sund</strong>e børn et fælles ansvar<br />
Forældre har naturligvis stor indflydelse<br />
og et stort ansvar, når det handler<br />
om at vise børnene vejen mod sunde<br />
<strong>mad</strong> va n er. Herudover har samfundet<br />
et tilsva ren de stort ansvar overfor at<br />
fremme folkesundheden og især med<br />
fokus på børn og unge, som er samfundets<br />
vigtigste råstof. PAARISA har som<br />
en del af Inuu ne ritta/Folkesundhedsprogrammet<br />
i sam arbejde med Er næringsrådet<br />
valgt at bi drage med projektet<br />
”Mad– og måltids politik i skoler og<br />
fritidshjem, hvorfor og hvordan”, et<br />
tiltag som kort fortalt har til formål her<br />
og nu at klæde fagfolk i skoler og fritidshjem<br />
på til at udarbejde sin egen<br />
sunde lokale <strong>mad</strong>- og måltidspolitik.<br />
Inden der kan serveres sund <strong>mad</strong>, skal<br />
der skabes samar bejde lokalt om hvilke<br />
idéer, der er realistiske at lave en<br />
<strong>mad</strong>ordning ud fra. De lokale forhold<br />
og ressourcer er både et vilkår og en<br />
udfor dring på samme tid.<br />
Sermersooq som prøveklud<br />
På trods af at Kommuneqarfik Sermersooq<br />
netop havde besluttet at give gratis<br />
skole<strong>mad</strong> til alle, gik de velvilligt<br />
med til at være prøveklud for et pilotprojekt<br />
og der er siden dec. 2009 med<br />
succes afholdt kurser i Tasiilaq og i<br />
Nuuk for lærere, pæ dagoger og andre<br />
lokale, relevante fagfolk. Enkelte elevrådsrepræsentanter<br />
har også deltaget.<br />
På trods af det faktum, at Kommuneqarfik<br />
Sermersooq havde indført skole<strong>mad</strong>,<br />
fik deltagerne meget ud af kurset.<br />
Skole<strong>mad</strong>en var en kommunal<br />
beslutning, som blev sat i værk, uden<br />
at elever, forældre og lærere havde<br />
haft mulighed for at give deres bud på,<br />
hvad de kunne ønske sig gennem en<br />
lokal plan for en <strong>mad</strong>- og måltidspolitik.<br />
Deltagerne fra især bygderne, hvor<br />
de har frihed til at forvalte skole<strong>mad</strong>spengene<br />
selv, kun ne gå hjem og umiddelbart<br />
gøre brug af deres nye viden,<br />
mens deltagerne fra byerne fandt faglige<br />
argumenter for en sund lokal <strong>mad</strong>ordning<br />
frem for den, de var blevet<br />
pålagt.<br />
<strong>Sund</strong>e kaffemikker<br />
Her skal nævnes, at Tasiilaq har en<br />
skole<strong>mad</strong>sordning, som er en lokal<br />
succeshistorie. Den lokale økonoma,<br />
som forestår arbejdet med skole<strong>mad</strong>en<br />
har både tænkt og handlet ud<br />
fra de ti kostråd og frem tryller dagligt<br />
lækre måltider. Et eksempel fra Østkysten<br />
som nok kan gøre de fleste grønne<br />
af misundelse. I Tasiilaq rækker pengene<br />
simpelt hen længere.<br />
Deltagerne fra fritidshjemmene har<br />
også fået input som har vist sig anvendelige<br />
i praksis. Efter en opfølgning ved<br />
rundringning til fritidshjemmene fra<br />
Nuuk, skal følgende sunde initiativer<br />
nævnes: te<strong>mad</strong>age med fokus på sund<br />
<strong>mad</strong>, kaffemikker og fødselsdage med<br />
sundere <strong>mad</strong>, dialogmøder med forældre<br />
og personale om udarbejdelse af<br />
en <strong>mad</strong>- og måltids politik samt samarbejde<br />
med køkkenpersonale om sundere<br />
<strong>mad</strong>.<br />
Kurser – en succes<br />
Det faglige indhold på pilotprojektet<br />
og kurserne blev tilrettelagt og formidlet<br />
af PAARISA i samarbejde med Fødevare<br />
styrelsen men tilpasset grønlandske<br />
forhold med udgangspunkt i de ti<br />
kostråd og de forskellige lokale muligheder<br />
for at opfylde kostrådene.<br />
Undervisningen har vekslet mellem<br />
teori og praksis, oplæg og gruppearbejde.<br />
Der anvendes sundhedspædagogisk<br />
metode. Ud over hvordan man<br />
helt kon kret griber det an at udarbejde<br />
en lokal <strong>mad</strong>- og måltidspolitik, som<br />
skaber ejerskab og engagement, er der<br />
blandt andet blevet undervist i hvad et<br />
sundt hoved- og mellemmåltid bør<br />
i ndeholde og hvordan det kan sammensættes<br />
med fokus på variation<br />
samt på sukker- og fedtindhold. Lidt<br />
kulinariske udfoldelser er der også ble-
vet plads til med forskellige sunde<br />
snacks. Der har været aflagt besøg hos<br />
de handlende med læsning af varedeklarationer<br />
på bl.a. morgen<strong>mad</strong>sprodukter<br />
og efterfølgende beregning på,<br />
hvad der er det sundeste valg.<br />
materialer og kurser<br />
PAARISA, Ernæringsrådet samt Følgegrup<br />
pen for pilotprojektet bestående<br />
af bl.a. Kanukoka og Kommuneqarfik<br />
Ser mersooq er enige om, at videreføre<br />
projektet og rej se ud i de resterende<br />
kommuner med tilbud om 4-5 dages<br />
kurser for folkeskoler og fritidshjem<br />
samt eventuelle andre lokale fagfolk<br />
som arbejder med børn og unge. I Tasiilaq<br />
deltog der desuden to butiks ansatte<br />
fra Pilersuisoq, hvilket gav en<br />
spændende og givtig dialog om behov<br />
og muligheder for at skaffe sunde varer<br />
og dermed at træffe det sunde<br />
valg. Aktuelt arbejdes der med oversættelse<br />
og tryk ning af alle materia ler,<br />
så de kommende kursister får det udleveret<br />
på såvel dansk som grønlandsk.<br />
PAARISA sender invitationer ud direkte<br />
til skole- og fritids hjems lederne med<br />
mulig hed for at tilmelde to ansatte fra<br />
hvert sted.<br />
• Undersøgelsen ”<strong>Sund</strong>hed på toppen 2006” viser at hvert<br />
femte skolebarn mellem 11 og 17 år er overvægtigt.<br />
• En undersøgelse fra Nuuk viser, at over halvdelen af de børn<br />
der er overvægtige ved skolestart fortsat er overvægtige i 15års<br />
alderen (Niclasen et al., 2006)<br />
• Næste kursus afholdes for Kujal leq i efteråret 2010 og turen<br />
går nordpå i 2011. Derefter arbejdes der på at udbyde kurset<br />
gennem Peqqissaanermik Ilinni arfik/Center for <strong>Sund</strong> hedsuddan<br />
nelser.<br />
• Alle skoler og fritidshjem får e fter sommerferien tilsendt<br />
hæftet ”<strong>Sund</strong>e aftaler”, som er et af materialerne i projektet.<br />
Her er der fokus på dialogen mellem børnene og deres kammerater,<br />
familie, lærere, pædagoger, sundhedsplejen m.fl.<br />
omkring sund ere vaner.<br />
• ”Jeg er blevet mere opmærksom på følelser omkring<br />
<strong>mad</strong>…”.<br />
• ”Som særligt godt kan nævnes sam arbejdet mellem kursusholderne<br />
+ l ydhørhed overfor kursisterne + m ulighed for at<br />
møde, høre om og få et samarbejde med kolleger og a ndre”.<br />
• ”Øvelser og cases har været gode, da det teoretiske stof er<br />
blevet sat i forhold til hverdagens problematik”.<br />
• ”Jeg fik ting og viden med jeg kan går direkte i gang med at<br />
bruge i arbejdet”.<br />
• ”Handleplanen har forberedt og konkretiseret hvor der skal<br />
startes”.<br />
• ”Det har været meget lærerigt og det giver stof til eftertanke”.<br />
• ”Ja, kurset har svaret til mine forventninger og lidt til – det<br />
giver mig lyst til at endevende befolkningen og at gøre en<br />
forskel”.<br />
7
Allaaserinnittoq assiliisorlu: Arnaq Nielsen<br />
8<br />
erik amondsen maanna 21-nik ukioqartoq ukiuni<br />
arlaqartuni ujakkaartuni pikkorinnerpaanut<br />
ilaavoq, nerisallu iluamik paarisimanngikkunigit<br />
taama angusaqarsimanissani ilimaginngilaa<br />
Sila aasarissereeraluartoq Erik apersussallugu iserfigigakku<br />
tupaallappunga ujakkaarutit ajaappiaannik passussisoq siumorakku.<br />
Sunaaffamiuna aasami aqqusinikkut ujakkaarutissani<br />
aaqqissuukkai. Erik tallimanilli ukioqarluni ujakkaartartuuvoq,<br />
2007-milu nunatsinni pikkorinnerpaanut ilannguppoq.<br />
Nerisanillu sunik pingaartitsinerpaanersoq aperiganni naorninani<br />
akivoq.<br />
- Ullaakkorsiorluarnissaq pingaarnerpaavoq. Taakku ulloq<br />
naallugu nukissamik tunisisut pingaarnersaraat. Uanga issi giassatunngikkaangama<br />
crüslit sukkulaatitallit nerinerusarpakka,<br />
mamarinerugakkit, Erik Amondsen oqarpoq.<br />
Nerisassat peqqinnartut viitamiinillu<br />
Erik ujakkaartalinnginnermini sisupiloortarnikuuvoq, kingornalu<br />
tallimanik ukioqalerami ujakkaartalerluni. Aamma mee raallunili<br />
qajartorneq soqutigisaraa aasakkullu aalluttu aan nar lugu.<br />
- Taamaattumik qaatukkamali timersortarninni nalunngittuaannarpara<br />
qanoq sunillu nerissanerlunga. Peqqinnartut<br />
nukissaqarluarnartut soorlu iffiat akoqarluartut fibereqarluartullu<br />
nerisorujussuusarpakka. Aamma nerilluarneq tassaasarpoq<br />
ullup tullianut sungiusaqqinnissamut nukissanik katersilluarneq,<br />
imaanngikkaluartoq ulloq unarpiaannaq eqqarsaatigalugu,<br />
Erik oqaluttuarpoq.<br />
Erik peqqinnartunik nerisarnermi saniatigut allanik viitamiinitortarpoq.<br />
- Aalisakkat uuliartaannik viitamiinit taavalu viitamiinit<br />
naliginnaasut ullormut nerisama saniatigut pisarpakka. Ingasammik<br />
ukiukkut taarsisaleraangat sungiusarlualeraangamalu<br />
nukissaqarluarnarnerat malugisarpara, Erik oqarpoq.<br />
atuarfimmi ujakkaarnermik pingaartitsisumi nerisat<br />
Erik 2007-mi Norgemi ujakkarnermik aallussisut ilinniarnertuunngorniarfianni<br />
atualerpoq. Tassani pikkorinnerpaaqatini<br />
peqatigalugit atuartuulluni. Tassani aamma ullaakorsiorneq<br />
pingaartinneqaqaaq.<br />
- Pinngitsoorata ullaakkorsiortariaqartarpugut, aamma<br />
qanorluunniit atuariartornissatsinnut inortuigaluarutta, nukissaqarluarluni<br />
atuariartornissaq pingaaruteqartorujussuuvoq,<br />
Erik oqaluttuarpoq.<br />
Soormimiuna pikkorinnerpaanut ilaassagaanni nerisat<br />
aamma peqqinnarnissaat taama pingaaruteqartigisoq?<br />
- Piikkorissuussagaanni nukissaqarluarnartunik nerinissaq<br />
pingaaruteqartorujussuuvoq. Pikkorinnerpaat akornaniittut<br />
ilaannikkooriarlutik ullormut marloriarlutik pingasoriarlutilluunniit<br />
sungiusartarput, taamaattumik peqqinnanngitsunik<br />
nerigaluaraanni nukissaqarnanavianngilaq, Erik oqaluttuarpoq.<br />
imeq, imeq imerlu<br />
Erik ukioq manna siullerpaamik 23-liineqanngitsut nunarsuarmi<br />
pissartanngorniunneranni januaarimi ingerlanneqarmat<br />
peqataaqqaarpoq. Ujakkaarnermi angusaasa annersaraat,<br />
naallu pissartanngorniunnersuarmi angusarissaarnerpaanikuunngikkarluarluni<br />
tullissaanimut sungiusaqqippoq. Sungi u -<br />
sarnermilu aamma allamik pinngitsoorsinnaanngisaqarpoq.<br />
- Nerisat kisimik pingaaruteqanngillat, aamma imermik<br />
i merluartarnissaq pingaaruteqartupilorujussuuvoq. Sungiusaraangama<br />
imeq liiteri ataaseq marlulluunniit imersinnaasarpakka.<br />
Allanimmi sodavandinik juicenilluunniit imeraluaraangama<br />
qanera iluaallisarpoq nippoqqaaluttutut misiginarluni,<br />
taamaattumik imeq iluarnerpaavoq sungiusarluni imigarissallugu,<br />
Erik oqarpoq.<br />
anaanap igaavi<br />
Erik ullumikkut nukappiaqqat angerlarsimaffianni “Matu”-mi<br />
sulivoq tassanilu aamma ullut tamaasa timersorneq aallunneqarpoq.<br />
Ukiorulu Europami minnerpaamik qaammatit marluk<br />
sungiusartussaavoq. Taamaalilluni arnaatini angajoq qaanilu<br />
Nuummiittut qimaqqangaatsiassallugit. Europamukartinnanili<br />
nerisassat mamarilluakkani maanna Nuummiinnermini mamarsaatigilluarsinnaavai<br />
suli.<br />
- Anaanap igaavi mamarnerpaapput, taakku nukissarissaarnartupilussuupput,<br />
Erik illarluni naggasiivoq, aasaaneranilu<br />
ujakkaarutini ateriarlugit Nuup aqqusernatigut aallarluni.<br />
erIK amoNDSeN<br />
ukiut / alder: 21<br />
timersuutit / Sport: Ujakkaarneq, qajartorneq<br />
qaqutiguune rusorlu arsarneq. Langrend, kajak-roning<br />
og sommetider fodbold.<br />
Nerisassani mamarinerpaasaq / Livret: Sava ovnikkut<br />
siataq naatitalerluarlugu naatsiialerlugulu. Ovnstegt<br />
lam med mange grønsager og kartofler.<br />
Imigassani mamarinerpaasaq / yndlingsdrik: Kondi<br />
erIUP NerINerUSartagaI · erIKS SPISeVaNer<br />
ullaakkut / om morgenen: Issigigassat crüslilluunniit<br />
immu lerlugit. Havregryn eller crüsli med mælk<br />
ullukkut / om dagen: Iffiat akoqarluartut. Fuldkornsbrød.<br />
unnukkut / om aftenen: Igaat assigiinngitsut. Forskellige<br />
varme retter.
Den nu 21-årige erik amondsen har i flere år<br />
været én af de bedste i langrend, og han tror, at<br />
hvis han ikke havde været så opmærksom på,<br />
hvad han spiser, havde han nok ikke opnået så<br />
fine resultater<br />
Da jeg kom ind til Erik for at interviewe ham, var det ved at<br />
være dejligt sommervejr, og jeg blev helt forbavset over at se<br />
ham arbejde med sine skistave. Og det viste sig, at han var<br />
ved at klargøre sine rulleski, som han bruger på vejene. Erik<br />
begyndte at løbe langrend, da han var fem år gammel, og i<br />
2007 var han en af de bedste i Grønland. Og spørger man<br />
ham, hvad det er vigtigst at spise, svarer han uden at tvivle.<br />
- Det vigtigste er at spise godt om morgenen. Det er det,<br />
der giver den vigtigste energi til resten af dagen. Enten spiser<br />
jeg havregryn eller crüsli med chokolade, fordi det er det, jeg<br />
bedst kan lide, siger Erik Amondsen.<br />
<strong>Sund</strong>e <strong>mad</strong>varer og vitaminer<br />
Før Erik begyndte at løbe langrend, interesserede han sig for<br />
styrtløb, men efter han fyldte fem år, begyndte han at løbe<br />
langrend. Siden sin barndom har han også roet kajak, og det<br />
gør han også altid om sommeren.<br />
- På den måde har jeg selv været bevidst om, hvad og hvordan<br />
jeg skal spise, når jeg dyrker sport. Jeg spiser sunde og<br />
energirige ting, som for eksempel meget fiberrigt fuld kornsbrød.<br />
At spise sundt betyder også at sørge for at samle energi<br />
til næste dags træning, så man ikke kun tænker på dagen i<br />
dag, siger Erik.<br />
Udover den sunde <strong>mad</strong> spiser Erik også vitaminer.<br />
- Ved siden af den daglige <strong>mad</strong> spiser jeg også fiskeoliekapsler<br />
og forskellige andre vitaminer. Og især om vinteren,<br />
når det bliver mørkere, og når jeg så træner mere, kan jeg<br />
mærke, at det virkelig giver mere energi, fortæller Erik.<br />
<strong>mad</strong>vanerne på langrendsskolen<br />
I 2007 begyndte Erik sit studium på langrendsgymnasiet i<br />
Norge. Her blev han én af de bedste studerende. Dér blev der<br />
også lagt stor vægt på morgen<strong>mad</strong>en.<br />
- Vi var tvunget til at spise morgen<strong>mad</strong>, også selv om vi skulle<br />
komme for sent til vores timer, fordi det er så vigtigt at have<br />
energi, når man møder op til undervisningen, fortæller Erik.<br />
Hvorfor er det så vigtigt, at <strong>mad</strong>en også er sund, hvis man<br />
skal blive én af de bedste?<br />
- Når man vil klare sig rigtig godt, er det enormt vigtigt, at<br />
man spiser noget, der giver energi. Dem, der ligger mellem de<br />
allerdygtigste, træner nogle gange både to og tre gange om<br />
dagen, og hvis man så spiser usunde ting, får man ikke tilstræk<br />
kelig meget energi, fortæller Erik.<br />
Vand, vand og atter vand<br />
I januar i år var Erik for første gang med i verdensmester-<br />
skaberne for aldersgruppen under 23 år. I langrend klarede<br />
han sig bedre end nogensinde før, og selv om han ikke lå på<br />
førstepladserne i mesterskaberne, fortsætter han med at<br />
træne med henblik på de næste mesterskaber. Og i træningen<br />
er han også afhængig af noget andet.<br />
- Det er ikke kun <strong>mad</strong>en, der er vigtig, men det er også<br />
meget vigtigt at drikke en masse vand. Når jeg træner, kan jeg<br />
sagtens drikke både en og to liter vand. Og hvis jeg drikker noget<br />
andet, som for eksempel sodavand eller juice, får jeg en<br />
dårlig og klistret fornemmelse i munden, og derfor er det<br />
bedst at drikke vand under træningen, siger Erik.<br />
mors <strong>mad</strong><br />
I dag arbejder Erik på drengehjemmet “Matu”, og her dyrker<br />
man også sport hver dag. Og til vinter skal han træne mindst<br />
to måneder i Europa. Det betyder, at han i ret lange perioder<br />
skal være væk fra sin kæreste og sine forældre, der bor i<br />
Nuuk. Men inden han rejser til Europa, kan han stadig nå at<br />
spise godt i Nuuk af den <strong>mad</strong>, som han holder meget af.<br />
- Mors <strong>mad</strong> er den bedste, og den giver en masse energi,<br />
afslutter Erik med et grin, og midt om sommeren tager han så<br />
sine ski på og render ud på vejene i Nuuk.<br />
Tekst og foto: Arnaq Nielsen<br />
9
10<br />
Sara lindskov jacobsen sapaatip- akunneranut<br />
arfinileriarluni timersortarpoq, timersortarninili<br />
kisiat pingaartitarinngilaa, peqqinnartumik<br />
aamma nerisarnissani pingaartitaraa<br />
Sisamanngorneruvoq Saralu badmintonissalluni sungiusar nissaminut<br />
utaqqivoq. Sara 15-inik ukiulik utaqqiisaa iipilitorujoorpoq,<br />
pingaartitaraami timersortarnini ingerlalluassappat<br />
nerisami peqqinnartuunissai.<br />
- Ukioq kingullerminngaanniit peqqinnartunik nerinissara<br />
suli pikkoriffigineruleriartorpara. Aamma atuarfimmi peqqinnartunik<br />
nerisarnissaq eqqartorneruleratsigu qanoq pingaartiginersoq.<br />
Timersortarama anguniagaqarlungalu peqqinnartumik<br />
nerinissara pingaartippara, Sara Lindskov Jacobsen<br />
oqarpoq.<br />
Nerisassat timersornerlu<br />
Sarap qulingiluanilli ukioqarluni badmintonertarnini aallartippaa.<br />
Ukioq mannalu anguniartuarsimasani anguaa, nunatsinni<br />
pissartanngorniunnermi ajugaagami.<br />
Canadamilu Arctic Winter Gamesertoqarnerani aamma<br />
pissartanngorluni.<br />
- Ulloq taanna timersussagaangama naakka sunik immissanerlugit<br />
eqqarsaatigeqqissaartarpara. Akunnerit marluk<br />
sioqqullugit yoghurtitortarpunga imaluunniit assigisaanik,<br />
sungiusarnissaralu qanillisoq nererusulissaguma naatitartortarlunga.<br />
Sungiusarniarlungami naatsiiat panertutoraluaruma<br />
ajorpoq, sungiusarnera iluamik aqussinnaajunnaassagakku,<br />
Sara oqaluttuarpoq.<br />
imminut iluarisimaarneq<br />
Sara peqqinnartunik nerigaangami imminut iluarisimaarne rusarpoq.<br />
Allaaserinnittoq assiliisorlu: Arnaq Nielsen<br />
- Peqqinnartumik nerigaangama imminut iluarisimaartarpunga,<br />
peqqissutullu misigisarlunga, Sara oqarpoq.<br />
Sarali aamma isumaqarpoq peqqissuussaguni nerisartakkani<br />
timersortarninilu kisimik aalajangiisuussanngitsut.<br />
- Sinilluarnissara aamma pingaartippara. Peqqissuuniaraanni<br />
suarannguugarluartut eqqarsaatigisariaqarput. Tamaasa<br />
ataqatigiitsinniartariaqaramik, Sara nassuiaavoq.<br />
Nerisassat bumsillu<br />
Inuusuttuararpassuit pingaartittarpaat isikkorittuunissaq.<br />
Sarap inuusuttuaraqatiminut siunnersuutigivaa nerisamik<br />
s uunerat eqqarsaatigisaqqullugu.<br />
- Assersuutigalugu peqqinnarpallaanngitsunik nerisaruit<br />
aamma isikkunni takuneqarsinnaavoq. Orsoqarpallaanik nerigaanni<br />
bumsininnartarpoq. Kisianni aamma timikkut takune<br />
qarsinnaavoq sunik nerisaqartarneq. Peqqinnarnerusumillu<br />
inoorusukkaanni ajunnginneruvoq arlaannik anguniaga qaraanni<br />
, niviarsiaraq siunissami badmintonertarnermi angusarissaarnerorusulluni<br />
anguniagaqartoq siunnersuivoq.<br />
Soorunami ilaanni mamakujuttulaartarpoq<br />
Imaanngilarli Sara mamakujuttunngisaannartoq. Allarpassuit<br />
assigalugit aamma ilaanneeriarluni mamakujuttortarpoq.<br />
- Pannakaat allallu sirupimik akulerneqarsinnaasut nerissallugit<br />
mamareqaakka. Sungiusarsimagaangama aamma<br />
ilaanni sukkulaartorsinnaasarpunga. Weekendinilu mamakujuttulaarsinnaasarlunga.<br />
Tamattami pisariaqartipparput tamakkutulaartarsinnaanissarput.<br />
Pikkunaappallaassaqaaq<br />
peqqinnartuinnarnik nerisuaannaraluaruma. Immaqa oqarsinnaavunga<br />
peqqinnartumik inuugama imminut akililaarniarlunga<br />
sukkulaartorsinnaasarlunga mamakujuttorsinnaasarlungaluunniit,<br />
Sara qungujulluni naggasiivoq.
Tekst og foto: Arnaq Nielsen<br />
Sara lindskov jacobsen dyrker sport seks gange<br />
om ugen, men sporten er ikke det eneste vigtige<br />
for hende, sund <strong>mad</strong> er lige så vigtig<br />
Det er torsdag, og Sara venter på at komme til at træne badminton.<br />
I ventetiden spiser den 15-årige Sara et æble, fordi<br />
det er vigtigt for hende at spise sundt for at få et godt resultat<br />
i sporten.<br />
- Siden sidste år er jeg blevet bedre til at spise sundt. I skolen<br />
er vi er jo også begyndt at tale mere om det vigtige ved<br />
sunde spisevaner. Det er vigtigt for mig at spise sundt, fordi<br />
jeg dyrker sport og har et mål med det, siger Sara Lindskov<br />
Jacobsen.<br />
<strong>mad</strong> og sport<br />
Sara begyndte at spille badminton, da hun var ni år gammel.<br />
Og i år nåede hun det, som hun hele tiden havde kæmpet for,<br />
da hun vandt i Grønlands-mesterskaberne.<br />
Og hun vandt også i Arctic Winter Games i Canada.<br />
- Når jeg skal dyrke sport på sådan en dag, tænker jeg<br />
meget over, hvad jeg skal spise. To timer før spiser jeg yoghurt<br />
eller noget lignende, og hvis jeg bliver sulten før træningen,<br />
spiser jeg grønsager. Det er ikke smart at spise chips før<br />
træningen, fordi jeg så ikke rigtig kan styre min træning, siger<br />
Sara.<br />
at være tilfreds med sig selv<br />
Når Sara spiser sundt, føler hun, at hun har det bedre med<br />
sig selv.<br />
- Jeg har det godt med mig selv, når jeg spiser sundt, og så<br />
føler jeg mig sund, siger Sara.<br />
Sara mener også, at andre ting end lige <strong>mad</strong> og sport<br />
spiller en rolle for sundheden.<br />
- For mig er det også vigtigt at sove godt. Når man vil leve<br />
sundt, må man tænke på mange forskellige ting. Det hele<br />
hænger jo sammen, forklarer Sara.<br />
<strong>mad</strong> og bumser<br />
Det er vigtigt for rigtig mange teenagere at se godt ud. Og<br />
Saras råd til andre unge er at tænke over, hvad de spiser.<br />
- Hvis du for eksempel spiser ret usunde ting, så kan man<br />
se det på dig. Spiser man for fede ting, kan man få bumser af<br />
det. Men det man spiser kan også ses på kroppen. Og når<br />
man gerne vil leve et sundere liv, er det bedst at have et eller<br />
andet mål, siger pigen, der har det mål at få endnu bedre resultater<br />
i badminton i fremtiden.<br />
Selvfølgelig ryger der også lidt slik ned<br />
Det betyder ikke, at Sara aldrig spiser slik. Ligesom så mange<br />
andre spiser hun også slik ind imellem.<br />
- Jeg kan mægtig godt lide pandekager og andet med si rup<br />
til. Og når jeg har været til træning, spiser jeg også sommetider<br />
chokolade. Jeg kan også sagtens spise lidt slik i weekenderne.<br />
Vi har jo allesammen brug for at spise lidt af sådan<br />
noget ind imellem. Det ville da være kedeligt bare at spise<br />
sundt hele tiden. Måske kan jeg forklare det med, at jeg ligesom<br />
belønner mig selv lidt for at leve sundt ved at spise<br />
chokolade eller slik, siger Sara til sidst, mens hun smiler.<br />
Sara lINDSKoV jacoBSeN<br />
Ukiut / alder: 15<br />
atuarfik / Skole: 10. klasse, Ukaliusaq, Nuuk<br />
timersuutit / Sport: Badminton, aasaatillugulu badmintonertarneq<br />
uninngagallartillugu silami arpanneq.<br />
Badminton, når hun ikke dyrker badminton om sommeren,<br />
er hun ude at jogge.<br />
timersoqatigiiffik / Sportsklub: B-67.<br />
Nerisassani mamarinerpaasaq / livret: Lasagne.<br />
Imigassani mamarinerpaasaq / yndlingsdrik: Immuk.<br />
Mælk.<br />
SaraP NerINerUSartagaI · SaraS SPISeVaNer<br />
Ullaakkut / om morgenen: Naatitat arlaat. Én eller anden<br />
form for grønsager.<br />
Ullup-qeqqanut / midt på dagen: Yoghurti, iffiaq imaluunniit<br />
iffiaq qaqortoq. Yoghurt, rugbrød eller franskbrød.<br />
Ullukkut / I dagens løb: Naatitaanerusut kiksillu peqqinnartut<br />
(alt-i-én kiks). Mest grønsager og sunde kiks<br />
(alt-i-én kiks).<br />
Unnukkut / om aftenen: Nerisassat orsoqarluanngitsut.<br />
Fedtfattig <strong>mad</strong>.<br />
11
25-inik ukiulik / 25 år<br />
- Marlunnik mikisunik meeraqalernikuugatta peqqinnartunik, piffissanilu<br />
aalajangersimasuni nerinissarput pi ngaarteqaarput. Ullaakkut,<br />
ullo´qeq qa nut, pingasut eqqaani arferngullu eq qaani nerisarpugut.<br />
Nerisatta assigiin ngiiaartuunissaat pingaartippagut, upperi gatsigu<br />
timip iluarinerusaraa assi giinngiiaanik immerneqarluni. Aamma<br />
iluarnerusoraarput piffissani aalaja ngersimasuni nerineq, tassa<br />
timip su ngiusimasai maliinnarlugit.<br />
- Assersuutigalugu unnukkut igagaa ngatta akoritittakkagut assigiinngiiaartittarpagut,<br />
naatsiiat qaqorteqqasut pastallu tulleriiaar lugit<br />
akorisarlugit. Aamma pingaarteqaarput kalaalimi nertor nis sar put,<br />
ingammik ukiukkut i ssitsillugu oqorsaataalluartarmata. Uima ataataa<br />
pinialuttarpoq, kalaalimi nernillu pajuttarluta. Aamma ka laalimineerniarfimmut<br />
pisiniallattaasarpugut.<br />
- Naatitartortaqaagut – peqartillugu. Peqanngilillaraangallu assut<br />
amigaatigisarpagut. Allatullu ajornartumik qerisut qillertuusa niitt ullu<br />
naatitarisarpagut.<br />
- Vi synes, at det er vigtigt at spise s undt og på bestemte tider, e fter<br />
at vi har fået to små børn. Vi spiser om mor gen en, klokken tolv og<br />
ved tre-tiden og seks-tiden. Det er vigtigt for os at spise varieret,<br />
fordi vi tror, det er godt for kroppen at fylde den med forskellige<br />
ting. Vi mener også, at det er bedst at spise på bestemte tidspunkter<br />
for at følge den rytme, som kroppen er vant til.<br />
- For eksempel når vi laver aftens<strong>mad</strong>, så varierer vi tilbehøret,<br />
så vi skifter mellem at spise kartofler, ris og pasta. Det er også vigtigt<br />
for os at spise grønlandsk <strong>mad</strong> især om vinteren, når det er<br />
koldt, fordi det hjælper til at holde varmen. Min mands far går<br />
jævn ligt på jagt og kommer med grønlandsk <strong>mad</strong> til os. Vi går også<br />
sommetider hen og køber ind, hvor man køber grønlandsk <strong>mad</strong>.<br />
- Vi spiser også mange grønsager – når det ellers er muligt at få<br />
fat på dem. Og vi savner dem meget, når de ikke er til at få. Så plej er<br />
vi jo også at spise frosne eller konserverede grønsager som tilbehør.<br />
12<br />
Allaaserinnittoq / Af Aminnguaq Dahl Petrussen<br />
Assiliisoq / Foto Anda Hansen<br />
aasianni aqqusinermi naapitatta,<br />
peqqinnartunik nerinerup kingorna<br />
inuunerinnerulerneq<br />
uppernarsarsinnaavaat.<br />
folk, vi møder på vejen i aasiaat,<br />
kan bekræfte, at man får et bedre<br />
liv, når man har spist sund <strong>mad</strong>.
19-inik ukiulik / 19 år<br />
- Aatsaat qanittumi Sisimiuniit maanga Aasiannut<br />
ale qakkunnut nuukkallarpunga. Sisimiuniikkama<br />
ineriikka nik, mamakujunnik sodavandinillu neri neruvunga.<br />
Assut akulikitsunik tamakkutortarpu nga.<br />
Nalunaaqutalersornanga nerisarpu nga, aatsaat perlileraangama<br />
tamussertarlunga.<br />
- Maanga pigama peqqinnarneru su nik nerisa qalerpunga,<br />
aleqakkuma nerisassiaannik. Aamma piffissani<br />
aalajangersimasuni nerisalernera malugusuutigeqaara.<br />
Tassami nukissaqarneru ler sutut misi-<br />
gaanga, malugilerpara peqqinnanngitsunik<br />
nerisaral larama qanoq nukillaangatigi sar nerlunga.<br />
Aamma malunnartorsuarmik ame ra kusatsippoq,<br />
siornati gut bumseqar ne rusara lua ra ma.<br />
- Jeg er først for kort tid siden flyttet midlertidigt<br />
her til Aasiaat til min storesøster fra Sisimiut. I Sisimiut<br />
spis te jeg mest færdigretter, slik og soda vand.<br />
Det spiste jeg meget tit. Jeg spiste ikke på bestemte<br />
tidspunkter, men jeg spiste, når jeg var hundesulten.<br />
- Efter at jeg er kommet hertil, er jeg begyndt at<br />
spise sundere, af min søsters <strong>mad</strong>. Jeg kan da også<br />
godt mærke, at jeg er begyndt at spise på bestemte<br />
tidspunkter. Altså, jeg føler det, som om jeg har fået<br />
flere kræfter, og jeg har forstået, hvor træt jeg<br />
egent lig følte mig, dengang jeg spiste på den<br />
usunde måde. Og min hud er også blevet meget<br />
pænere, før havde jeg mange flere bumser.<br />
Franzi Ilulissiarluni Aasiannut aqqu saar toq naapipparput. Angalasaqattaarluni<br />
ulapinnermini ullut ilaanni u llormut kaageerakujuinnarnik inuus su teqartar si-<br />
ma voq, assullu peqqinnan nginnerarpaa, nukillaanganarnerarlugu.<br />
- Uatsinni immaqa akulikippallaa ngajattumik neriniartarfinni pisianik neri-<br />
sarpugut. Ilaatigut peqqutigalugu, iganermut piffissaq atugassaagaluara allamut<br />
atoru sunne ru sarakku.<br />
- Neriniartarfinnut pisiniaraangatta grill bar-it pisiniarfiginaveersaartar pa-<br />
gut, allalli orsoqannginnernik igasartut pisiniarfiginerusarlutigit, soorlu thailandimiu<br />
sut i gasar tut. Aamma pingaartippara sapaatip akunnerata ingerlanerani<br />
ataaseq-marloriarluta kalaaliminertortarnissarput. Qangali taamaattarpugut,<br />
tamannalu meeq qannut ingerlateqqippara.<br />
- Nalunaaqutalersorluta nerineq ajorpugut, kaaleraangattali tamussertarluta.<br />
Anga laakulaaratta, angalaa raa ngatta piffissaq apeqqutaatikkunnaartarparput,<br />
piumalleraangatta nerisarluta.<br />
Da vi mødte Franz, var han i Aasiaat på vej til Ilulissat. Han rejser meget, og i<br />
travlheden sker det, at han nogle dage ikke spiser andet end en mas se kager,<br />
og det mener han ikke er særlig sundt, og han mener heller ikke, at man får<br />
fornyede kræfter af det.<br />
- I vores branche spiser vi nok alt for tit færdig<strong>mad</strong> på spisesteder. Sommetider<br />
skyldes det, at jeg hellere vil bruge tiden på andet end at lave <strong>mad</strong>.<br />
- Når vi går ud og spiser, prøver vi på at undgå grill-barer og finder andre<br />
steder med mere fedtfattig <strong>mad</strong>, for eksempel steder med thailandsk <strong>mad</strong>.<br />
Jeg synes også, det er vigtigt, at vi spiser grønlandsk <strong>mad</strong> én eller to gange om<br />
ugen. Det har vi gjort meget længe, og det er noget, som jeg også opdrager<br />
mine børn til.<br />
- Vi spiser ikke på bestemte tids punkter, men vi spiser, når vi bliver sultne.<br />
Vi rejser jo meget, og mens vi rejser, kigger vi ikke på klokken men spiser, når<br />
vi er sultne.<br />
13
14<br />
20-nik ukiulik / 20 år<br />
- Milutsitsigama nerisakka paarivakka. Sapinngisamik<br />
peqqinnartuutinniartarpakka, tassami nerisakka aamma<br />
nuu nuutima immunngorlugit pisarpai. Aamma maluginiarnikuugakku<br />
nerisassat ilaat, soorlu uanitsut pommes<br />
fritesillu nuunuutima naarlunnarisarai.<br />
- Soorunami ilaatigooriarlunga peq qinnanngitsunik<br />
nerisarpunga, kisianni malugisarpara timikkut nukil laangane<br />
rullungalu eqiasoqqajaanerusarlunga. Peqqinnartutorsimagaangamalu<br />
eqii nganerusarpunga, aala ru sunnerusarlungalu.<br />
- Kaaleraangama nerisarpunga, nalunaaquttamik<br />
naalagaqarnanga.<br />
- Jeg ammer, og så er det vigtigt for mig at spise ordentligt.<br />
Jeg gør mit bedste for at spise sundt, fordi alt det<br />
jeg spiser jo går videre til min baby gennem mælken.<br />
Og jeg har da også fundet ud af, at min lille baby får<br />
ondt i maven af nogle <strong>mad</strong>varer, som for eks empel løg<br />
og pommes frites.<br />
- Selvfølgelig spiser jeg også usunde ting ind imellem,<br />
men jeg kan mærke, at jeg bliver mere træt i krop pen af<br />
det og hurtigere bliver sløv af det. Jeg er mere vågen,<br />
når jeg spiser sundt og har også mere lyst til at bevæge<br />
mig.<br />
- Jeg spiser, når jeg er sulten, og jeg går ikke efter<br />
klokken.<br />
19-inik ukiulik / 19 år<br />
- Kisimiittuugama ullut ilaanni nererpiarneq ajorpunga,<br />
nereqatissaqarani neriniarluni pikkunaattarnermik.<br />
Ilaannili kammalaatikka nereqatigisarpakka.<br />
- Qaammatit kingulliit ingerlanerini, aqajaqqukkut<br />
anniartalernerma kingunerisaanik, peqqinnarnerusunik<br />
nerisalernikuuvunga.<br />
- Nersutit orsuat pinaveersaartalerpara, kiisalu sodavandit<br />
saftillu piunnaarlugit imertuinnalerlunga, Assorujussuaq<br />
malugusuppunga, tassami anniarisara qaangiuppoq.<br />
Qaavatigut aamma bumseqarpiassaarlungalu<br />
oqi liartulerpunga. Assut iluarpoq.<br />
- Kangaatsiarmiuugama naatitartorpiarneq ajorpunga,<br />
tassami naatitat tikisittagaat kusanarpallaarneq<br />
ajorput, amerlasuutigullu ajortilereersimasarlutik.<br />
-Jeg er alene, og derfor spiser jeg ikke så meget nogle<br />
dage, for det er ikke særlig hyggeligt at sidde og spise<br />
alene. Men sommetider spiser jeg sammen med mine<br />
venner.<br />
- I de sidste måneder er jeg begyndt at få ondt i maven,<br />
og derfor er jeg begyndt at spise sundere.<br />
- Jeg prøver på at undgå fedt fra o ksekød og lignende,<br />
og jeg er holdt op med at drikke sodavand og saft<br />
og drikker kun vand. Det har haft en meget god virkning,<br />
for nu har jeg ikke længere ondt. Jeg har heller<br />
ikke så mange bumser mere, og jeg er be gyndt at tabe<br />
mig. Det er bare alle tiders.<br />
- Jeg kommer fra Kangaatsiaq, og derfor har jeg ikke<br />
været vant til at spise så mange grønsager, fordi de<br />
grønsager, der nåede frem til os, ikke så særlig godt ud,<br />
og mange gange var de allerede blevet dårlige.
27-inik ukiulik / 24-nik ukiulik<br />
- Isumaqarpugut uatsinnut iluartunik nerisarluta. Ullaakkut,<br />
ullo´qeqqanut, ualikkut unnukkullu tamussertarpugut. Ilinniartuugatta<br />
qerisunik, sapaatip akunneranut naammattukkaanik<br />
igaassarsisarpugut, taakku akikinnerusarma ta. Iluartaqaat,<br />
assigiinngitsunik akoorlugit.<br />
- Sisamaliisussamik paneqaratta naatitaateqartarnissarput<br />
pingaartitta qaarput, taassumami naatitat mamareqai, pinngitsoorsinnaanagillu.<br />
- Unnukkoortussaatillunga (Nielsee raq) igajaartarpugut,<br />
neriaarsimagaa ngattalu unnunnerulaartukkut kaaqqi lertar pugut<br />
tamusseqqilaartarlutalu.<br />
- Ilaanni grillbar-imut neriartortarpugut, aamma ilaanni<br />
chipsitortarpugut. Tamakku allatuutigisarpagut ulluinnarni<br />
pineq ajoratsigit.<br />
27 år / 24 år<br />
- Vi mener, at vi spiser ting, som er sunde for os. Vi spiser om<br />
morgenen, til middag, om eftermiddagen og om aftenen. Fordi<br />
vi er studerende, køber vi frosne <strong>mad</strong>varer i løbet af ugen<br />
til den varme <strong>mad</strong>, fordi det er billigst. Det smager rigtig godt<br />
sammen med andre ting.<br />
- Vi har en datter, der snart fylder 4 år, og derfor er det<br />
vigtigt for os at spise grønsager, og hun kan rigtig godt lide<br />
dem og kan ikke undvære dem.<br />
- Og når jeg skal arbejde om aftenen (Nielseeraq) spiser vi<br />
tidlig aftens<strong>mad</strong>, og når vi har spist tidligt, bliver vi sultne igen<br />
ud på aftenen og tager noget at spise igen.<br />
- Nogle gange spiser vi på grill-bar, og sommetider spiser vi<br />
også chips. Sådan noget er faktisk undtagelser, fordi vi ikke<br />
spiser det på hverdage.<br />
Allaaserinnittoq / Af Aminnguaq Dahl Petrussen<br />
15
Nunatta Katersugaasivia kulturikkut<br />
eriagisassanut tigussaanngitsunut tunngasunik<br />
katersilluni aallartippoq, aallarniutigalugit<br />
nerisassiornermut tunnga sut kiisalu naasut<br />
nakorsaatitut atorneqartarnerinut tunngasut<br />
- Eriagisassat tigussaanngitsut eqqartussagutsigit sumorujussuaq<br />
killissinnaavugut, sorparujussuuppummi. Inuiaqatigiit iluanni<br />
ileqqut pingaartitallu assigiinngitsut eqqartorneqar sinnaapput, kisiannili<br />
aamma inuit ataasiakkaat akornanni, kiisalu sumiiffinni assigiinngitsuni<br />
ileqqut allat aamma takussaasarlutik. Aamma pingaaruteqarpoq<br />
eqqaamassallugu eriagissassat tigussaanngitsut<br />
piffissaq ingerlatillugu, inuillu inuusaasiata allanngorarnera ilutigalugu<br />
allanngorartuarmata, taamaammallu katersuinissaq uniinnarnani<br />
ingerlajuassalluni, Natuk Lund Olsen, Nunatta Katersugaasiviani<br />
katersugaasivilerisoq oqarpoq.<br />
Siornaak Nunatta Katersugaasiviani katersugaasivilerisutut<br />
atorfinippoq, immikkut eriagisassat tigussaanngitsut sammissallugit.<br />
Siornatigut Nunatta Katersugaasivia eriagi sassat tigussaanngitsut<br />
pillugit immikkut suliniuteqarnikuun ngilaq, Natuullu atorfia<br />
nutaajuvoq.<br />
- Soorunami siornatigut katersugaasivilerisut eriagisassat tigussaanngitsut<br />
pillugit toqqaannanngikkaluamik aalluttarsimavaat,<br />
maannali uanga taakku toqqaannartumik aallullugit sulilerpunga.<br />
Kalaallit Nunaat tamassuma tungaatigut siuttu tut oqaatigineqarsinnaavoq,<br />
qallunaat nunaannimi eriagisassat tigussaanngitsut<br />
katersugaasiveqarnermut suli eqqunne qanngillat.<br />
Nerisassat kinaassutsimut attuumapput<br />
Natuk sulilermat aalajangiunneqarpoq nerisassanut, kiisalu naasunut<br />
nakorsaatitut atorneqartartunut tunngasut siulliullugit aallunneqassasut.<br />
- Maanna suli aallartisarnermiippugut, kisimalu suligama<br />
takorl oorneqarsinnaavoq piffissaq sivisungaatsiartoq aallartisarnermiissasugut,<br />
Natuk oqarpoq.<br />
Nerisassat pillugit paasissutissanik katersilluni aallartikkami,<br />
ataatsimut isigalugu oqaluttuarisaanermi periaatsit isummallu<br />
(terorier) nerisassanut tunngasut paasiniaaffigivai.<br />
- Assersuutigalugu malugissutsit (sanser) pillugit paasiniaavunga.<br />
Paasisaralu tassaavoq europamiut isiginnittaasaat malillugu<br />
tallimanik malugissuseqartugut. Paaserusunnartut ilagaat kalaallit<br />
akornanni malugissutsit qanoq inissisimanersut, malugissutsillu<br />
suut pingaartinneqarnerunersut. Aamma paasiniakkamma ilagaat<br />
inuiaqatigiit iluini nerisat qanoq pi ngaartinneqartiginersut.<br />
- Massakkumut paasisama pingaarnerit ilagaat, kalaali merngit<br />
kinaassutsitsinnut qanoq pingaaruteqartigineri. Qanoq pingaar-<br />
16<br />
tigineri atiani ersippoq. ”Kalaalimerngit” – atia tusaannarlugu<br />
takuneqarsinnaavoq uagut kalaallit pi ngaarteqigigut pinngitsoorsinnaanatigillu<br />
– pingaartingaarat sigit allaat immitsinnut atsiussimalluta,<br />
Natuk Lund Olsen oqarpoq.<br />
Kalaalimerngit suunerinik paasinninnerit assigiinngillat<br />
Natuup paasiniaanermini sakkutut atugaasa ilagaat atuakka nik<br />
a tuarneq, kiisalu inunnik attaveqartarneq, taakkulu aq qutigalugit<br />
inunnik nunatsinni nerisasserinermik ilisimasa qarluartunik attavissarsiortarneq.<br />
- Maannamut paasisama aamma ilagaat, inuit suut kalaa limiunerannik<br />
paasinnittaasiisa assigiinnginneri. Ilai isuma qarput<br />
nerisassat naqqaniit nammineq sanaat, assersuutigalugu uumasut<br />
nammineq pisareriarlugit panertillugit nerisassiat kisimik kalaaliminernik<br />
taasariaqartut, ilaalli isumaqarput nerisassiat nunatsinneersut,<br />
allamiut nerisassaannik akullugit nerisassiat aamma<br />
kalaaliminernik taaneqarsinnaasut, Natuk oqarpoq.<br />
Aamma eqqarsaatersuutigisimavaa taaguut ”kalaalimer ngit”<br />
qanga, sumillu aallaaveqarluni pinngorsimanersoq. Eqqoriaavorlu<br />
kristumiuussuseq nunatsinnut eqqunneqarmat pinngorsimassasoq,<br />
”allamiut” takkummata suut nammineq piginerlugit naqissusiinertut.<br />
Katersugaasiveqarneq allatut isigalugu<br />
Kulturikkut eriagisassat pillugit paasissutissanik katersinermut<br />
tunngatillugu, Nunatta Katersugaasivia siunissami pilersaarutinik<br />
ulikkaarpoq.<br />
- Pilersaarutit ilagaat eriagisassat tigussaanngitsut pillugit paasissutissanik<br />
internetikkut databaseliornissaq. Assersuutigalugu<br />
qilaatersortarneq pillugu paasissutissanik aallertoqar sinnaa lerumaarpoq,<br />
kiisalu nammineq paasissutissaate qa raanni allalluni<br />
ilanngussisoqarsinnaalerumaarluni. Tamanna aallartisarneqareerpoq,<br />
nalunarporli qaqugu internetimut ikkunneqassanersoq.<br />
Aam ma nuna tamakkerlugu nerisassior nermut malittariasassanik<br />
katersinissaq siunertaavoq. Kisianni oqareernittut suli aallartisarnermiippugut,<br />
sivisulaamillu tassaniissalluta, Natuk oqarpoq.<br />
Eriagisassat tigussaasut katersugaasivinni saqqummiunne qartarput.<br />
Qanormi takorloorneqarpa eriagisat tigussaan ngitsut<br />
saqqummersinneqarsinnaaneri?<br />
- Sammisat aalajangersimasut pillugit atuakkiortoqarsinnaavoq.<br />
Aamma paasisat nutaat tunngavigalugit isumasioqatigiissitsisoqarsinnaavoq.<br />
Kiisalu aamma interneti atorneqarluarsinnaavoq.<br />
Katersugaasiveqarnermut ulloq manna tikillugu isiginnittaaserput<br />
allanngortilaartariaqassavarput, eriagi sassat tigussaanngitsut<br />
pillugit saqqummiiniarutta. Aammami taakku ineriartortuarput<br />
allanngorartuarlutillu, taamaammat nutaamik eqqarsarluta<br />
saqqummeeriaatsinik nassaartortariaqassaagut, Natuk oqarpoq.
ateq: Natuk Lund Olsen<br />
atorfik: Nunatta Katersugaasiviani museumsinspektør.<br />
Immikkut eriagisassat tigussaanngitsut sammillugit.<br />
Ilinniagai: Oqaluttuarisaanermi cand. mag. Ukiut pingasut Ilisimatusarfimmi<br />
oqaluttuarisaaneq inuiaqatigiilerinerlu<br />
ilinniariarlugit, ukiut marluk Århusimi oqaluttuarisaaneq<br />
sammi vaa, tassanilu cand, mag.-inngorluni. Aappanilu<br />
m arlunnik paneqarput.<br />
Allaaserinnittoq Aminnguaq Dahl Petrussen<br />
Assiliisoq Anda Hansen<br />
eriagisassat tigussaanngitsut suuppat?<br />
Oqaaseq ”eriagisassat tigussaanngitsut” siammasissorujussuuvoq,<br />
taassumalu ataaniipput inuiaat ileqqui, ileqquliussimasaat,<br />
pisunut isiginneriaasii, ilisimasaat, kiisalu kulturimut tunngasut<br />
tigussaanngitsut kingornussat, ullumikkullu pigili us sat<br />
allat.<br />
Eriagisassat tigussaanngitsut kinguaariinni kingornuttagaapput,<br />
ineriartortuartut. Ilaanni atorneqarunnaarsima sinnaa sarput,<br />
allanillu taarserneqarlutik.<br />
17
18<br />
Nunatta Katersugaasivia (grønlands Nationalmuseum)<br />
er begyndt at indsamle abstrakte<br />
bevaringsværdigheder, som hører til kulturen,<br />
og her er man begyndt med ting, der vedrører<br />
<strong>mad</strong>lavning og også helbredende planter<br />
- Vi kan nå meget vidt omkring, når vi taler om abstrakte<br />
beva ringsværdige ting, for der er virkelig meget. Man kan<br />
næv ne en stor mængde forskellige vaner, traditioner og<br />
værdier hos menne skeheden, men også hos et enkelt folkeslag,<br />
og der findes også forskellige traditioner fra sted til sted.<br />
Det er også vigtigt at huske, at abstrakte bevaringsværdige<br />
ting ændres med tiden og med menneskers ændrede levevis,<br />
og derfor stopper denne indsamling ikke men er en vedvarende<br />
proces, siger Natuk Lund Olsen, som er museumsinspektør<br />
i Nunatta Katersugaasivia.<br />
Hun blev ansat for to år siden i Nunatta Katersugaasivia for<br />
at beskæftige sig udelukkende med abstrakte bevaringsværdigheder.<br />
Tidligere blev der ikke arbejdet med abstrakte bevaringsværdige<br />
ting på Nunatta Katersugaasivia, og Natuks<br />
stilling er nyop rett et.<br />
- Selvfølgelig arbejdede museumspersonalet også tidlige re<br />
lidt med ubestemte, abstrakte bevaringsværdige ting, men nu<br />
arbej der jeg med fokus på helt bestemte områder. Grønland<br />
er et fore gangsland, hvad det angår, for i Danmark samler<br />
man endnu ikke på abstrakte bevaringsværdige ting.<br />
<strong>mad</strong> hører til identiteten<br />
Da Natuk begyndte sit arbejde, blev det besluttet, at hun først<br />
og fremmest skulle koncentrere sig om at arbejde med området<br />
<strong>mad</strong> og helbredende planter.<br />
- Vi er stadig i begyndelsesfasen, og jeg kommer nok til at<br />
arbejde temmelig længe i denne fase, fordi jeg arbejder<br />
alene, siger Natuk.<br />
Da hun begyndte at arbejde med indsamlingen af materiale<br />
om <strong>mad</strong>, begyndte hun med at samle oplysninger igennem<br />
historien om metoder og teorier omkring <strong>mad</strong>.<br />
- Jeg søgte for eksempel oplysninger om sanserne. Og<br />
ifølge mine undersøgelser er den europæiske opfattelse, at<br />
der er fem sanser. Jeg vil gerne finde ud af, hvor sanserne er<br />
placeret i den grønlandske bevidsthed, og hvilke sanser, der<br />
anses som mest vigtige. Jeg vil også gerne finde ud af, hvil ken<br />
rolle <strong>mad</strong>en spiller indenfor folkeslagene.<br />
- Lige nu er noget af min vigtigste viden, at grønlandsk <strong>mad</strong><br />
spiller en meget stor rolle for identiteten. Vigtigheden kan ses<br />
ud af navnet. ”Kalaalimerngit” (grønlandsk <strong>mad</strong>) – bare ud af<br />
navnet kan man se, hvor vigtigt og uundværligt det er for os<br />
grønlændere – det er så vigtigt for os, at vi endda har bundet<br />
navnet til os selv, siger Natuk Lund Olsen.<br />
grønlandsk <strong>mad</strong> forstås på forskellige måder<br />
Natuk bruger blandt andet læsningen af bøger som værktøj i<br />
sin undersøgelse og desuden kontakter med mennesker, der<br />
kan sætte hende i forbindelse med mennesker i Grønland<br />
med god viden om <strong>mad</strong>lavning.<br />
- Indtil nu er noget af det, jeg har fundet frem til, at folk<br />
opfatter grønlandsk <strong>mad</strong> på forskellige måder. Nogle mener,<br />
at det er <strong>mad</strong>, som man selv har tillavet fra bunden, som for<br />
eksempel at kun <strong>mad</strong>, hvor man selv har fanget dyrene og<br />
tørret kødet kan kaldes grønlandsk <strong>mad</strong>, mens andre mener,<br />
at fødevarerne skal stamme fra Grønland, og at det kan kal des<br />
grønlandsk <strong>mad</strong>, selv om man har andet tilbehør til, siger<br />
Natuk.<br />
Hun har også prøvet at finde ud af, hvornår udtrykket
”kalaali merngit” (grønlandsk <strong>mad</strong>) er opstået, og hvor det oprindeligt<br />
stammer fra. Og det er et gæt, at det stammer fra<br />
den tid, hvor kristendommen blev bragt ind her i landet, hvor<br />
”de fremmede” dukkede op og brugte det for at udpege dét,<br />
der hørte til dem selv.<br />
at se på museet med andre øjne<br />
Nunatta Katersugaasivia har rigtig mange planer for det fremtidige<br />
arbejde med at indsamle oplysninger om bevaringsværdige<br />
ting, der vedrører kulturen.<br />
- En af planerne er at oprette en database på internettet<br />
om abstrakte bevaringsværdige ting. Så man for eksempel kan<br />
hente information om trommedans på nettet og endelig, at<br />
man vil få mulighed for at kunne skrive og tillægge sin egen<br />
viden om emnet. Arbejdet er allerede så småt gået i gang<br />
med dette, men det vides endnu ikke, hvornår det vil komme<br />
på nettet. Desuden er det planen at samle opskrifter på retter<br />
fra hele landet. Men som jeg nævnte det før, er vi kun i opstartsfasen,<br />
og der kommer vi til at stå i et godt stykke tid, siger<br />
Natuk.<br />
Fysisk bevaringsværdige ting bliver vist frem på museet.<br />
Hvordan forestiller man sig, at abstrakte bevaringsværdige<br />
ting kan vises frem?<br />
- Man kan skrive bøger om bestemte emner. Og man kan<br />
også forske med grundlag i alle de nye oplysninger. Desuden<br />
kan internettet blive et godt middel. Vi bliver nødt til at få et<br />
lidt andet syn på begrebet museum, end det som det vi har<br />
haft indtil nu , hvis vi vil udstille de abstrakte bevaringsværdige<br />
ting. Disse ting udvikler sig jo også hele tiden og ændres,<br />
og derfor må vi tænke i nye baner for at finde nye måder at<br />
udstille tingene på, siger Natuk.<br />
Navn: Natuk Lund Olsen<br />
Beskæftigelse: Museumsinspektør i Nunatta Katersugaasivia.<br />
Med abstrakte bevaringsværdige ting som arbejdsområde.<br />
Uddannelse: Cand. mag. i historie. Læste historie og<br />
samfundsfag i tre år på Ilisimatusarfik og derefter historie<br />
i to år i Århus, og blev cand. mag. ad den vej. Har to<br />
døtre sammen med sin ægtefælle.<br />
Af Aminnguaq Dahl Petrussen · Foto Anda Hansen<br />
hvad er abstrakte bevaringsværdige ting?<br />
”Abstrakte bevaringsværdige ting” er et meget vidt begreb,<br />
og det dækker blandt andet over folkeslagenes<br />
traditioner, deres vaner, deres måde at opfatte ting på,<br />
deres viden, og også ned arvede og uhåndgribelige forhold,<br />
som hører til kulturen, og andre forhold som hører<br />
til nutidens almindelige liv.<br />
Abstrakte bevaringsværdige ting er nedarvet gennem<br />
gene rationer, og de udvikler sig hele tiden. Nogle af<br />
dem bruges ikke længere og erstattes af andre.<br />
19
Allaaserinnittoq assiliisorlu Arnaq Nielsen<br />
Tamanna Meeqqerivimmi<br />
imminut pigisumi<br />
Esther-imi Nuummiittumi<br />
pingaartinneqarpoq.<br />
Meeqqat ullut tamaasa<br />
timertik atorlugu<br />
aalatinneqartarput,<br />
peqqinnartunik<br />
tamulutsinneqartarlutik.<br />
Meeqqerivimmut<br />
aallalluarfiusumut SILA-mit<br />
pulaaratta<br />
aalalluartunnguaqarpoq...<br />
Ataasinngorneruvoq nalunaaqutarlu<br />
qulip qeqqarpoq, allanillu taama nuannaartigisoqarunanngilaq.<br />
Nuussuarmi<br />
Nuup ilaaniittumi meeqqat 20-usut sapaatip-akunnerata<br />
naanerani takunngeriarlutik<br />
meeqqerivimminnut Esther-imut<br />
apuussimalerput. Pisar nertullu<br />
ullaaq aallarnerlugu ataatsimoorput<br />
aalassallutillu.<br />
Immaqa amerlanerpaat ataasinngor<br />
nermi ullaakkut qitinnissartik nakerivallaarnavianngilaat,meeqqerivimmiulli<br />
qitiutigalutik pissittaarput.<br />
- Meeqqerivimmi pingaartitaraarput<br />
meeqqat aalalluartarnissaat ataatsimoor<br />
nissaallu. Meeqqap aalalluaruni<br />
ilikkariartornera sukkanerussaaq peqqinnerullunilu.<br />
Soorlu aamma ullormut<br />
marloriarlutik boorlunik peqqinnartunik<br />
naatitanillu tamuluttarput, Morten<br />
Pedersen Meeqqerivik Esther-imi aqutsisoq<br />
oqarpoq.<br />
meeraq aalalluartoq<br />
Meeqqerivimmi imminut pigisumut<br />
i siinnarluni nalunanngilaq aalaneq pi-<br />
ngaartinneqartoq. Meeqqat aalalluaqaat<br />
iikkamilu takuneqarsinnaavoq innartorfissaq<br />
aamma meeqqanit atorne<br />
qarluartoq.<br />
- Meeqqap timini ilinniassaguni<br />
atortariaqarpaa. Tamanna aamma<br />
ataatsimoornerminni aamma imminnut<br />
allanillu ilaqarsinnaannerminnut<br />
sungiussilluarnerussapput. Meeqqat<br />
aalasut peqqissuupput, aalanerli imminermini<br />
peqqinnaraluartoq saniatigut<br />
meeqqat ilikkarnniarnerminni iluaqutigilluartarpaat,<br />
Morten Pedersen<br />
nassuiaavoq.<br />
- Meeqqat uninngaannaraluarunik<br />
paasinavianngilaat suna killissarinerlugu.<br />
Soorlu innartorusukkuni uniinnarluni<br />
isigigaluaruniuk suunersoq ilikkarnavianngilaa.<br />
Qanoq ulorianartiginersoq<br />
nalussavaa, takorloorsinnaangilaalu<br />
qanoq kinguneqarnersoq. Tassa ilinniassaguniuk<br />
misilittariaqarpaa. Oqartoqartarpormi<br />
“meeraq oqaasinngortitsissaguni<br />
tigusilluni maluginiaasariaqarpoq”,<br />
Morten Pedersen oqariartaasitoqqamik<br />
assersuussiutigaluni nassuiaavoq.<br />
aalasimallutik<br />
tiguartissinnaanerusarput<br />
Ullaat tamaasa ataatsimoorluni timip<br />
aalatittarnerata saniatigut Estherimiittartut<br />
timersortarput. Meeqqat sapaatip-akunneranut<br />
ataasiarlutik nalutsinneqartarput,<br />
kiisalu pingasunngornermi<br />
arlaannut pisuttuartinneqartarlutik.<br />
Ilaannilu Morten Pedersenip upernaajutillugu<br />
aasaatilluguluunniit meeqqat<br />
anginerumaat arpaqatigisarpai.<br />
- Nuussuaq kaajallassinnaasarparput.<br />
Soorunami aqqutaa tamaat uninngiivinneq<br />
pineq ajorpoq. Qasusoqartillugu<br />
unillattaasarpugut. Meeqqat arpassimagaangamik<br />
uterlutillu eqqissisimanerulersarput.<br />
Arlaannillu suliaqassagaangamiktiguartisimanerusinnaal-<br />
lutik. Tassa aallaamanissaraluartik<br />
aalanerminni atortarpaat, taamaalillutillu<br />
eqqissisimallutik suliaqarsinnaanngortarlutik,<br />
Morten oqarpoq.<br />
angajoqqaat, nerisassat asanninnerlu<br />
Meeqqerivimmi pingaartinneqartut ilagaat<br />
angajoqqaat meeqqaminnut<br />
m eeqqerivimmullu sunniuteqaqataallutik<br />
iliuuseqartarnissaat. Illumi arlaannik<br />
aaqqitassaqarpat suliassaqarpalluunniit<br />
angajoqqaat saaffigineqartarput.<br />
- Assersuutigalugu arlaannik kikiattugassaqarpoqnutartigassaqarluniluunniit.<br />
Taava sanasumut sianerata<br />
angajoqqaat arlaat aperisarpagut ikiuussinnaanersut.<br />
Aningaasanik sipaartarpugut,<br />
angajoqqaallu meeqqatik<br />
ajunngittumik perusullutik ikiuukkumasaqaat,<br />
Morten Pedersen oqaluttuarpoq.<br />
Imaanngilarli illumi suliassat kisiisa<br />
angajoqqaanik isumaqagineqartartut.<br />
Angajoqqaat akisussaaffiisa ilagilluinnarpaat<br />
meeqqamik ullu-qeqqasiutissaannik<br />
taquartissallugit. Meeqqammi<br />
Esther-imiittartut sapaatip-akunneranut<br />
ataasiaannarlutik ullup-qeqqasiutissaminnik<br />
igganneqartarput.<br />
- Angajoqqaat meeqqatik peqatigalugit<br />
imaassinnaasoq taqualiortartut.<br />
Meeqqamullu pingaaruteqarpoq nalus<br />
sanagu nerisassap suminngaanneersuunera.<br />
Imaassinnaavoq angajoqqaatik<br />
peqatigalugit taqualiornerminni<br />
kuuloruuju immikkuullarissumik aggorsimagaat.<br />
Taannaannannguarluunniit<br />
meeqqamut pingaaruteqarpoq. Ta quaasivitsik<br />
ammarunikku “asanninnerlusooq”<br />
ammartutut pisarpaat. Nalunermi<br />
ajorpaat kiap suliarisimaneraat. Pingasunik<br />
ukiullip taama misiginera<br />
inutt aanut pingaaruteqartorujuusinnaavoq,<br />
Morten Pedersen perorsaasutut<br />
ilinniarsimasoq nassuiaavoq.<br />
21
Det er et vigtigt princip i<br />
den selvejende børnehave<br />
Esther i Nuuk. Hver dag<br />
bliver børnene sat til at<br />
bruge deres krop og<br />
bevæge sig og de får noget<br />
sundt at spise. Da SILA kom<br />
til den aktive børnehave,<br />
var der godt gang i<br />
børnene...<br />
Det er mandag, og klokken er halv ti,<br />
og der kan vist ikke findes større glæde<br />
end her. På Nuussuaq, som er en del af<br />
22<br />
Nuuk, er 20 børn ved at være dukket<br />
op i børnehaven Esther efter ikke at<br />
have set hinanden i weekenden. Og<br />
som de plejer, er de samlet om morgen<br />
en til gymnastik.<br />
Det kan godt være, at folk almindeligvis<br />
ikke er særligt vilde med at skulle<br />
danse rundt en mandag morgen, men<br />
dem, der hører til børnehaven, danser<br />
og hopper rundt.<br />
- Her I børnehaven synes vi, det er<br />
vigtigt, at børnene er i bevægelse og er<br />
sammen. Når børn er fysisk aktive,<br />
bliver de mere lærenemme og sundere.<br />
Og to gange om dagen spiser de<br />
sunde boller og grønsager, siger lede ren<br />
af børnehaven Esther, Morten<br />
Pederen.<br />
et aktivt barn<br />
Når man kommer ind i den selvejende<br />
børnehave, er man ikke i tvivl om, at<br />
aktivitet er vigtig. Børnene bevæger sig<br />
meget rundt, og der er en klatrevæg,<br />
som børnene også bruger flittigt.<br />
- Barnet er nødt til at bruge sin krop<br />
for at lære den at kende. Det gælder<br />
også, når de er sammen, og så lærer<br />
de at være sammen med andre. Fysisk<br />
aktive børn er sunde børn, men bevægelse<br />
er ikke kun sundt for det enkelte<br />
barn, det hjælper også barnet til at<br />
lære bedre, forklarer Morten Pedersen.<br />
- Hvis børn ikke er fysisk aktive, finder<br />
de heller ikke deres egne grænser.<br />
Som for eksempel, hvis de bare står og<br />
kigger på klatrevæggen, og det er jo<br />
ikke en måde at lære det på. Barnet<br />
lærer ikke, hvor farligt det kan være,<br />
og det finder heller ikke ud af følgerne<br />
af det. Barnet er altså nødt til at prøve<br />
det for at lære det. Det siges jo også,<br />
at “børn skal lære at gribe, før de kan
egribe”, siger Morten Pedersen, idet<br />
han bruger et gammelt ordsprog som<br />
eksempel.<br />
Når de har været fysisk aktive, kan de<br />
bedre koncentrere sig<br />
Ved siden af den fælles daglige gymnastik<br />
dyrker børnene i Esther også sport.<br />
En gang om ugen kommer børnene til<br />
svømning, og om onsdagen tager de<br />
på udflugt til ét eller andet sted.<br />
Og om foråret eller sommeren tager<br />
Morten Pedersen sommetider de større<br />
børn med ud at løbe.<br />
- Vi plejer at kunne løbe hele vejen<br />
rundt om Nuussuaq. Selvfølgelig kan vi<br />
ikke løbe hele vejen uden at holde en<br />
pause. Vi holder en lille pause, hvis nogen<br />
bliver træt. Når børnene har været<br />
ude at løbe, er de mere rolige, når de<br />
kommer tilbage. Og hvis de skal i gang<br />
med en aktivitet, kan de bedre koncen-<br />
trere sig om det. Det vil sige, at de bruger<br />
deres rastløshed i den fysiske aktivitet,<br />
og på den måde kan de arbejde<br />
stille og roligt med deres aktiviteter, siger<br />
Morten.<br />
forældre, <strong>mad</strong> og kærlighed<br />
En af de vigtige ting i børnehaven er, at<br />
forældrene deltager aktivt og har medindflydelse<br />
i forhold til deres børn og<br />
børnehaven. Når noget skal ordnes i<br />
børnehaven, eller der skal gøres et arbejde,<br />
henvender man sig til foræld rene.<br />
- Som for eksempel, hvis der skal<br />
snedkereres eller laves noget nyt. Så<br />
ringer vi ikke til håndværkere men<br />
spørger forældrene, om én af dem kan<br />
hjælpe. På den måde sparer vi penge,<br />
og forældrene giver gerne en hånd<br />
med for at gøre noget godt for deres<br />
børn, siger Morten Pedersen.<br />
Det betyder dog ikke, at forældrene<br />
kun hjælper med ting, der skal ordnes i<br />
huset. Det er også forældrenes ansvar<br />
at sørge for en <strong>mad</strong>pakke til børnenes<br />
middags<strong>mad</strong>. Der bliver nemlig kun<br />
lavet varm <strong>mad</strong> til børnene i børnehaven<br />
Esther en gang om ugen.<br />
- Det kan være, at forældrene laver<br />
<strong>mad</strong>pakke sammen med deres børn.<br />
Og det betyder noget for børnene at<br />
vide, hvor deres <strong>mad</strong> kommer fra.<br />
Måske laver børnene <strong>mad</strong>pakke sammen<br />
med deres forældre og står og<br />
snitter gulerødder i en køkkenmas ki ne.<br />
Bare sådan en lille ting kan være vigtig<br />
for et barn. Når de så åbner deres<br />
<strong>mad</strong>kasse, kan de føle det, som om de<br />
åbner for en slags “kærlighed”. Fordi<br />
de ved, hvem der har lavet det. For en<br />
lille treårig kan den følelse være af stor<br />
værdi, forklarer Morten Peder sen, der<br />
er uddannet pædagog.<br />
23<br />
Tekst og fotos af Arnaq Nielsen
Allaaserinnittoq Aminnguaq Dahl Petrussen · Assiliisoq Anda Hansen 24<br />
- Taamaalluta aasat ilaanni aalajangerpugut eqalunniarniarnata,<br />
kiattunut feeriarniaratta. Utereersimalerlutali misigilerpugut<br />
tamanna pissusissamisuunngitsoq, oqallaataalu piareersapallariarluta<br />
aallarpugut. Tassa taama pilineq pinngitsoorsinnaajunnaartigilersimavarput,<br />
ilaqutariit Olsenikkut, Aasiammiut,<br />
oqarput.<br />
Ilaqutariit olsenikkut tassaapput, anaanaasoq Karla,<br />
ataataasoq frantz kiisalu meeraat inuusuttut marluk,<br />
Sikkersoq angutinnguarlu.<br />
Frantzi aalisarnermik piniarnermillu inuutissarsiuteqarpoq,<br />
sunngiffimminilu angalajuartarluni. Karla ukiorpassuit Pisiffimmi<br />
allaffimmiuusimalluni, maanna kommunemi atorfe qarpoq.<br />
- Ukioq naallugu kalaaliminernik immitsinnut pilersorpugut.<br />
Ukiup qanoq ilinera naapertorlugu piniagassat malinnaaffigaavut.<br />
Maajimi ammassaat takkukkaangata ammassisarpugut,<br />
panertitsillutalu. Juulimi eqaluit takkukkaangata eqalunniartarpugut,<br />
tarajorteraluta kiisalu pujoorilluta. Sila nillertik-<br />
kiartuleraangat aalisakkat sammiunnaarlugit, tuttu nut umimmannullu<br />
(pisassaqarsimagaangatta) saattarpugut, aamma<br />
paarnanik, kimmernanik kigutaarnanillu nuniatta qaagut. Ukiukkut<br />
qilalukkat takkukkaangata taakkununnga saattarpugut.<br />
Puisit aamma mamarilluaratsigit pinngitsoorumaneq ajorpavut,<br />
Frantz oqaluttuarpoq. Taassuma imminut pilersorneq<br />
a ngajoqqaaminit kingornussimavaa, piniarfin naaqarporlu.<br />
- Nassuttuup paavanut, taseq ikaarlugu aavariartarpugut.<br />
Tuttut tassani pisaat immikkorluinnaq mamaqartarput, immaqa<br />
nerisaasa isugutannerat peqqutaalluni, oqarpoq.<br />
meeqqat angalaarullugit qatsussitingajappaat<br />
Ukiut tamaasa ilaqutariit eqalunniartarput. Tarajorterisarput<br />
pujoorillutillu.<br />
- Tupertarpugut. Eqaluillu paarnaqutinik pujoortarlutigit.<br />
Ukiut tamaasa taamaaliornissaq pinngitsoorsinnaajunnaarsimavarput.<br />
Meeqqat mikisut siullermik eqalunniaratta assorsuaq<br />
angerlarsersimavunga, immaqa inuit akornanniinnginnera<br />
pillugu. Kisianni angerlarama paasivara inuit qimalaar lugit<br />
inuuneq qanoq qasuernartigisoq. Taamanili ukiut tamakkerlugit<br />
eqalunniartarpugut, Karla oqaluttuarpoq.<br />
Ilaqutariit sunngiffimminni umiatsiamik angalaartuartarput.<br />
- Tassa meeqqat meeraaneranniit angalaaruttuartarpagut.<br />
Qatsussitingajavissimagunarpagut, Frantz illalaarluni oqarpoq.<br />
Aamma qimmeqarsimagaluarput, ukiukkut qimussertarlutik.<br />
- Ukioq kingulleq sikunngiivippugut. Taamaammallu aalajangerpugut<br />
qimmeerunniarluta, tassami qimmit atorlugit ajussanngikkaluarpoq,<br />
silalli pissusaata allanngornerisa kingorna<br />
sulinaannalermata toqorartinniarlugit aalajangerpugut. Ajoraluarpoq,<br />
kisianni tassa pissutsit taamaapput, Frantz oqarpoq.<br />
Nammineq pisat nalitoqaat<br />
Ukiup ingerlanerani ilaqutariit pisaminnik ilaquttaminnut<br />
utoq qarnullu pajuttortarput.<br />
- Tamanna ileqquujuarsimavoq, uagullu aamma ileq qo raarput.<br />
Pajulluni qujasut tuppallernartaqaat nuannajallannartarlutillu,<br />
ilaqutariit oqarput.<br />
Pisaminnik aamma panertitsineq ileqqoraat.<br />
- Qilalukkat neqai niviugaqalinnginnerani panertittarpa gut,<br />
ammassaat tuttut umimmaallu aamma panertillugit mamareqaavut.<br />
Nerisassat qeritittarpavut, ukiullu ingerlanerani tigullattaallugit<br />
nerisarisarlutigit.<br />
Ilaqutariit ilaquttaminnik kammalaatiminnillu neriartoq qusineq<br />
aamma piutigaat.<br />
- Neriartoqqusillattaasaqaagut. Taamaaliorniaraangatta<br />
nammineq pisatsinnik igasarpugut. Tassami nammineq pisat<br />
nalituutut isigaagut, sassaalliutiginissaallu assut orniginartittarlugu.<br />
Tassami nammineq pisanik sassaalliineq qamuuna<br />
nuannertarpoq tanngassimaarnarlunilu, ilaqutariit isumaqarput.
- En sommer besluttede vi så, at vi ville tage på ferie i varm e re<br />
lande i stedet for at tage på ørredfangst. Men lige så snart vi<br />
var kommet hjem igen, følte vi, at det var helt forkert, og vi<br />
nåede ikke andet end lige at snakke om det, før vi skyndte at<br />
gøre os klar og tog afsted. Det er simpelthen blevet så uundværligt<br />
for os at skaffe <strong>mad</strong> på den måde, fortæller familien<br />
Olsen fra Aasiaat.<br />
familien olsen består af moderen Karla, faderen frantz og så<br />
deres to store børn, Sikkersoq og angutinnguaq.<br />
Frantz lever af at være fisker og fanger, og i sin fritid er han altid<br />
på farten. Karla arbejdede i mange år på kontoret hos Pisiffik<br />
men er nu ansat i kommunen.<br />
- Vi forsyner os selv året rundt med grønlandsk <strong>mad</strong>. Vi<br />
i nd retter os efter årets gang, når vi skaffer til huse. I maj<br />
fanger vi ammassætter, når de dukker op, og så tørrer vi dem.<br />
Når ørrederne kommer i juli, tager vi på ørredfangst, og dem<br />
salter vi og røger dem også. Når vejret bliver kolde re, er vi<br />
færdige med fiskene og går over til at tænke på rensdyr og<br />
moskusokser (når vi har fået chance for at fange nogen), og vi<br />
plukker også en masse sortebær, tyttebær og blå bær. Om vinteren<br />
drejer det sig om hvidhvaler og narhvaler, når de dukker<br />
op. Vi er også meget glade for sælkød, så det kan vi ikke undvære,<br />
fortæller Frantz. Han har lært selvfor syning af sine<br />
forældre, og han har gode fangststeder.<br />
- Vi plejer at tage på rensdyrjagt fra mundingen af Nassuttooq,<br />
og så tager vi over en sø. De rensdyr, som bliver fanget<br />
der, har en ganske særlig smag, måske fordi det, de æder,<br />
i ndeholder mere væde, siger han.<br />
Var ved at blive træt af at tage afsted med børnene<br />
Familien tager på ørredfangst hvert eneste år. De salter og<br />
røger fiskene.<br />
- Vi ligger i telt. Og vi røger ørrederne over lyng. Nu er det<br />
simpelthen blevet uundværligt for os at tage af sted hvert år.<br />
Dengang vi tog afsted på ørredfangst med børnene for første<br />
gang, da de var små, længtes jeg virkelig hjem, måske fordi vi<br />
var så langt fra andre mennesker. Men da vi kom hjem, forstod<br />
jeg, hvor godt det egentligt var at komme væk fra andre<br />
mennesker og slappe af. Og siden dengang har vi været på<br />
ørredfangst hvert eneste år, siger Karla.<br />
I fritiden sejler familien altid meget omkring i deres båd.<br />
- Lige fra børnene var helt små, har vi altid haft dem med<br />
rundt på ture. Det er da lige før, at de er blevet helt trætte af<br />
det, siger Frantz og griner lidt. De har også haft hunde og<br />
været på hundeslædeture.<br />
- Sidste vinter var der slet ingen is. Og så besluttede vi, at vi<br />
ikke længere ville have hunde, selv om det ellers ville være<br />
godt at køre med hundene, men på grund af klimaændring-<br />
erne og følgerne af det, var hundene ikke andet end en belastning,<br />
så vi besluttede at aflive dem. Det er rigtig ærgerligt,<br />
men sådan er forholdene jo, siger Frantz.<br />
egne forsyninger er værdifulde<br />
I løbet af året kommer familien med gaver til deres slægtninge<br />
og til ældre mennesker i form af deres egen grønlandske<br />
<strong>mad</strong>.<br />
- Det har altid været en tradition, og det er også den måde,<br />
vi gør det på. Det er dejligt og glædeligt at se taknemmeligheden,<br />
når man kommer med gaver, siger familien.<br />
De tørrer også deres produkter.<br />
- Vi tørrer kødet af hvidhval og narhval, inden der kommer<br />
fluer, og vi holder også meget af tørrede ammassætter og tørret<br />
kød af rensdyr og moskus. Vi fryser <strong>mad</strong>en ned, og så tager<br />
vi det op i løbet af vinteren og spiser det.<br />
Familien holder også af at invitere slægtninge og venner til<br />
spisning.<br />
- Vi kan godt lide at invitere til spisning med jævne mellemrum.<br />
Og når vi gør det, laver vi <strong>mad</strong> af vores egne for syninger.<br />
For vi opfatter jo vores egne produkter som værdifulde, og vi<br />
ser virkelig frem til at diske op med vores egen <strong>mad</strong>. Det føles<br />
rigtig godt indeni, og man bliver helt stolt af at kunne servere<br />
sin egen fangst, mener familien.<br />
Af Aminnguaq Dahl Petrussen · Foto Anda Hansen 25
Ilaqutariit Olsenikkut<br />
inuu sutt ortaqarnertik<br />
pissutigalugu kalaaliminiutitik<br />
nutarsarlugit igasarpaat.<br />
Ukioq tamaat kalaaliminernik imminut<br />
pilersortaraanni, igariaaseq allanngorartittariaqarpoq.<br />
Tassami ilaqutariit inuusuttortaqarput,<br />
taakkulu ullutsinnut malinnaasuugamik<br />
kalaalimerngit nutaaliaralugit<br />
nerisassiarisarpaat.<br />
Ilaqutariit iserfigaagut iggavimmi ig gaseruttortut.<br />
Paniat Sikkersoq raaja lin nik<br />
sushiliorsimalluni agguileruttorpoq.<br />
- Siullermik ineriikkanik qerisunik pisisaraluaratta,<br />
mamarinermik akikinne russammallu<br />
nammineq sanasalertariaqarlunga<br />
paasigakku ilinniarpara, Sikkersoq<br />
oqarpoq. Naatitat assigiinngitsut imusanut<br />
immuteqatiginagit, saniatigut aggorlugit<br />
tamussillattaagaralugit ilaqutariit<br />
mamarinerugamikkit taama nerisarpaat.<br />
Aamma qilalukkat mattaat oqummiuteri-<br />
26<br />
aannanngorlugit aggorlugit, kiisalu eqaluit<br />
namminneq pujuukkatik, mikisunngorlugit<br />
aggorlugit akoralugit nerisarpaat.<br />
eqaluit tarajortikkat siatat<br />
- Nerisassat ukiup ingerlaneranut toq qortagut<br />
misileraalluta allatulaaq iga sarpagut.<br />
Aviisini nerisassiornermut ilitsersuutit,<br />
kiisalu atuakkat isumassarsiorfigisarpakka,<br />
Karla oqarpoq.<br />
Ilaqutariit ataatsimoorlutik igaqati giillattaasarput.<br />
Sila Ekstra-miit iser figi gat sigit<br />
ulappuseruttorsimapput, assi giinngitsunik<br />
sisamanik ussiitinniarluta. Siullermik<br />
sushinik ussiitippaatigut, tullianik<br />
eqaluit tarajortikkat siatat hvidvinitalimmik<br />
miseqqerlugit, taava tuttu wok-ikkut<br />
siataq, naggataatigullu siku paarnanik<br />
miseqqerlugu.<br />
- Eqaluit tarajortikkat naatitalerlugit iffiorfikkut<br />
siallugit pinngitsoorsinnaajunnaarnikuuagut<br />
mamangaarmata, Frantz<br />
oqarpoq.<br />
Umimmak suli sungiutinngilaat<br />
Ukiakkut aavartarput, Frantzilu umimmannik<br />
pisassinneqaraangami umimman<br />
niartarpoq.<br />
- Umimmaat neqaat mamaralua qaat,<br />
kisianni suppiliariinnarlugit tikki kimittugalugit<br />
suli sungiutinngilagut. Taamaammat<br />
qajua akuutissanik akoor luarlugu igasarpagut,<br />
taamaalillugit mamarinerugatsigit,<br />
Frantzi oqarpoq.<br />
Tuttulli aamma allatut igallugit mamarisaqaat.<br />
Unnuk una wok-ikkut sukkasuumik<br />
siappaat naatitalerlugit pastanillu<br />
akullugit.<br />
Kinguleqqiutissatut paarnat jord bærillit<br />
grødiliaralugit sanasimavaat. Taamatut<br />
neriinnarneqarsinnaanngor lugit, imaluunniit<br />
sikumut miseraralugit nerine qarsinnaanngorlugit.<br />
Alutorsarluta mamarsangaarpugut,<br />
qaaliivillutalu anilluta. :o)<br />
takanna!<br />
Allaaserinnittoq Aminnguaq Dahl Petrussen · Assiliisoq Anda Hansen
Qaqorteqqasut sushinut atugassiat<br />
(sushi ris) – (imal. basmatit ris)<br />
Sulluitsut panertut (illoqarfinni annerni<br />
pisiniarfinni pisiassaasarput.)<br />
Raajat (aalisakkat suulluunniit<br />
ooqanngitsut atorneqarsinnaapput.)<br />
Peberfrugt (naatitat suulluunniit<br />
atorneqarsinnaapput)<br />
Mattaat<br />
Pujuukkat<br />
Soya / Wasabi<br />
Ingefærit syltikkat<br />
Tuttup neqaa agguararlugu<br />
Naatitat (... peberfrugtit, pupiit,<br />
minimaj sit, uanitsut hvidløgillu.)<br />
Paarnaqulluit paarnaat panertitat<br />
aserortikkat<br />
Taratsut / Imeq<br />
<br />
Eqaluk tarajortigaq<br />
Olie<br />
Punneq<br />
Citron<br />
Wokblanding qerisut<br />
Paprika<br />
Imeq<br />
Miseraa:<br />
Hvidvin<br />
2 ½ dl fiskebuillon<br />
2 dl fløde<br />
Kinersaat<br />
Paarnat<br />
Jordbærit<br />
Imeq<br />
Sioraasat<br />
Siku (ass. Vanilleis)<br />
Makronit<br />
Manniup qaqortortaa ”toqunartuiagaq”<br />
Sioraasat<br />
Nerisassanut qalipaat aappaluttoq<br />
Qaqorteqqasut puuini allaqqanerisut<br />
sanane qassapput, nillor ser ne qarlutillu.<br />
Taava sulluitsunut ikineqassapput, aalisakkat<br />
naatitallu aamma ilineqassapput,<br />
sulluitsullu imuneqassapput. (Sulluitsut<br />
puuini titartagaq malillugu)<br />
Mattannik, pujuukkanik, naatitanik<br />
akullugit, soyalerlugit wasabi lerlugit<br />
ingefærilerlugil lu nerineqassapput.<br />
Wok-i kissangaatsiariarlugu naatitat sukkasuumik<br />
sianneqassapput. Immikkoortinneqas<br />
sap put. Taava neqit sianneqassapput,<br />
taratsunik paarnaqulluillu paarnaanik<br />
panertitanik aku neqarlutik.<br />
Naammatsippata naatitat akulerunneqassapput,<br />
siatallu imermik, igasup<br />
naammagi saanik akuneqassapput.<br />
Qaqor teq qasu lerlugit nerineqassapput.<br />
Fadip naqqa oliemik taninneqassaaq.<br />
Eqaluit tarajortikkat naammattumik aggukkat<br />
fadimut iliorarneqassapput. Taakku<br />
qaavinut punneq terninginngorlugu<br />
aggugaq siaruarterneqassaaq. Paprika<br />
nakkalataarneqassaq. Citronip isseranik<br />
akuneqassaaq. Wokblandingit qaavinut<br />
nakkalataarneqassapput. Imermik annikitsumik<br />
akoriarlugit iffiorfikkut 45 min.-1<br />
tiimi 200 grademi sianneqassaaq.<br />
Miseraa: Hvidvin qalaanneqassaaq.<br />
Fiskebouillon flødelu akulerunneqassapput,<br />
kinersaammik kinersarneqassaaq.<br />
Pastalerlugu nerineqassaaq<br />
Paarnat, jordbærit sioraasalerlugit imi lilaar<br />
lu git grød-inngorlugit qalaanne qassapput<br />
nillor serneqarlutillu.<br />
Manniup qaqortortaa ”toqunartuiagaq”<br />
sakkortuumik aalanne qassaaq<br />
flødeskummitut issortillugu. Taamalippat<br />
sioraasanik tu ngusunnersaaserne qassaaq.<br />
Aappaluaartumik qalipaaserneqassaaq.<br />
Siku puugutaasamut ilineqassaaq,<br />
makronit qaavannut nakkala taarne qassapput.<br />
Paarnat miseraliunneqassapput,<br />
qaavanullu manniit qaqortortaat issortitaq<br />
ilineqassaaq.<br />
27
Familien Olsen har mo der niseret<br />
deres grønlandske <strong>mad</strong>,<br />
fordi de har unge mennesker<br />
i familien.<br />
Når man forsyner sig selv med grønlandsk<br />
<strong>mad</strong> hele året, er man nødt til at variere<br />
måden at tilberede <strong>mad</strong>en på. Der er<br />
nemlig unge mennesker i familien, og de<br />
følger med tiden, og derfor tilpasser de<br />
måden at lave <strong>mad</strong> på.<br />
Vi kommer ind til familien, mens de er<br />
ved at lave <strong>mad</strong> i køkkenet. Datteren Sikkersoq<br />
har lavet sushi med rejer og er<br />
ved at skære stykkerne ud.<br />
- I begyndelsen købte vi det som<br />
frossen færdigret, og fordi det smager så<br />
godt, fandt jeg ud af, at det bliver billigere,<br />
hvis jeg laver det selv, og derfor har<br />
jeg lært det, siger Sikkersoq. Familien<br />
kan bedst lide at spise de forskellige snittede<br />
grønsager som tilbehør ved siden af<br />
28<br />
i stedet for at rulle dem med ind, så de<br />
spiser det på den måde. De skærer også<br />
mattak og deres egne røgede ørreder i<br />
små mundrette stykker og spiser dem<br />
som tilbehør.<br />
Saltede stegte ørreder<br />
- Vi bruger de grønlandske <strong>mad</strong>varer,<br />
som vi har gemt til brug for hele året, og<br />
laver dem til på lidt forskellige måder. Jeg<br />
finder gode idéer i opskrifter i aviserne<br />
og i bøger, siger Karla.<br />
Nogle gange laver hele familien <strong>mad</strong><br />
sammen. Da vi kom fra Sila Ekstra, havde<br />
de rigtig travlt, fordi de ville lade os<br />
smage fire forskellige retter. Først sushi,<br />
og derefter stegte, saltede ørreder med<br />
hvidvinssovs, derefter rensdyr tillavet i<br />
wok, og til sidst is med bær til.<br />
- Vi er blevet så begejstret for ovnstegte,<br />
saltede ørreder med grønsager, at<br />
vi slet ikke kan undvære det, siger Frantz.<br />
er endnu ikke blevet vant til moskus<br />
De tager på jagt om efteråret, og Frantz<br />
jager moskusokser, når han har fået mulighed<br />
for at fange dem.<br />
- Moskusoksekød smager ellers godt,<br />
men som suppe har vi ikke vænnet os til<br />
den kraftige lugt. Derfor kommer vi ma nge<br />
krydderier i suppen, fordi vi sy nes, det<br />
smager bedre, siger Frantz.<br />
De holder også af at spise rensdyr kød<br />
på andre måder. Denne aften steger de<br />
kødet hurtigt i wok sammen med grønsager<br />
og spiser pasta til.<br />
Til dessert har de kogt en grød af bær<br />
og jordbær. Det kan spises, som det er,<br />
eller man kan spise det sammen med is.<br />
Vi nød virkelig <strong>mad</strong>en, og vi var ved at<br />
revne, da vi gik derfra. :o)<br />
Velbekomme!<br />
Af Aminnguaq Dahl Petrussen · Foto: Anda Hansen
Sushiris – (eller basmatiris)<br />
Tørret tang (kan købes i større byer)<br />
Rejer (alle slags rå fisk kan bruges)<br />
Peberfrugt (alle grønsager kan bruges)<br />
Mattak<br />
Røgede <strong>mad</strong>varer<br />
Soya / Wasabi<br />
Syltet ingefær<br />
Rensdyrkød i småstykker<br />
Grønsager (fx. peberfrugt, svampe,<br />
minimajs, løg og hvidløg.)<br />
Tørrede og knuste enebær<br />
Salt og vand<br />
Saltet ørred<br />
Olie<br />
Smør<br />
Citron<br />
Frossen wokblanding<br />
Paprika<br />
Vand<br />
Sovs:<br />
Hvidvin<br />
2 ½ dl fiskebouillon<br />
2 dl fløde<br />
Mel<br />
Bær<br />
Jordbær<br />
Vand<br />
Sukker<br />
Is (f.eks. vanilleis)<br />
Makroner<br />
Æggehvide, pasteuriseret<br />
Sukker<br />
Rød frugtfarve<br />
Risene koges efter de anvisninger, som<br />
står på pakken, og derpå skal de af øles.<br />
Derefter lægger man dem på tangbladene<br />
sammen med fisk og grønsager, og<br />
derefter ruller man det sammen. (Følg<br />
tegningen på pakken med tang)<br />
Spises sammen med mattak, røgede<br />
ting og grønsager sammen med soya,<br />
wasabi og ingefær.<br />
Woken varmes ret godt op, og grønsagerne<br />
svitses hurtigt. De skal holdes for sig<br />
selv. Derefter steges kødet, og der drysses<br />
salt og tørrede enebær over. Når det<br />
er stegt tilstrækkelig meget, blandes<br />
grønsagerne i, og vand tilsættes efter behag.<br />
Spises sammen med ris.<br />
Smør fadet med olie. Læg passende stykker<br />
af saltet ørred i fadet. Fordel små<br />
stykker smør hen over. Drys paprika over.<br />
Hæld citronsaft over. Fordel en pakke<br />
wokblanding hen over det hele. Hæld en<br />
smule vand ved og lad det stege i ovnen i<br />
ca. 45 min. - 1 time ved 200 grader.<br />
Sovsen: Kog hvidvinen. Tilsæt fiskebouillon<br />
og fløde, og jævn det med melet.<br />
Spises sammen med pasta.<br />
Bær, jordbær og sukker blandes med lidt<br />
vand og koges til grød og aføles.<br />
Den pasteuriserede æggehvide pis kes<br />
hårdt til skum. Derefter sødes det lidt<br />
med sukker. Farves med rød frugtfarve.<br />
Isen lægges på et fad, og der drysses<br />
makroner henover. Den kogte bærgrød<br />
bruges som sovs til, og ovenpå lægges<br />
den piskede æggehvide.<br />
29
30<br />
Kalaallit Nunaanni Inuussutissalerinermut Isumasioqatigiit:<br />
- Inuussutissat akii inuit sunik nererusuttarnerannut apeqqutaapput. taamaammat nerisassat<br />
akii ilaqutariit nerisartagaat Inuussutissalerinermut Isumasioqatigiit 2010-mi immikkut<br />
eqqumaffigaat, gert mulvad Inuussutissalerinermut Isumasioqatigiit siulittaasuat oqarpoq.<br />
Ilaatigut Kalaallit Nunaanni Naatsorsueqqissaartarfik<br />
sule qa tigalugu Kalaallit Nunaanni inissisimaneq Isu masioqatigiit<br />
paaserusuppaat kiisalu inuussutissat akii kalaallit<br />
sunik nererusuttarnerannut sunniutaasut qitiutinniarneqarput.<br />
Inuit nerisassat akikitsut pisiarikkajuttarpaat. Inuussutissalerinermut<br />
Isumasioqatigiit pisiniarfiit nerisassanik<br />
tunini aasartut pilersuisullu attaveqarfigalugit paasissutissiissutige<br />
rusuppaat nerisassat akikitsut aamma<br />
peqqinnarsinnaammata. Peqqinnartunik toqqaasarneq<br />
tamanut ajornaanne ru sunngortinneqassaaq.<br />
Kalaallit Nunaanni Inuussutissalerinermut Isuma sioqati<br />
giit Naalakkersuisunit pilersinneqarput, nerisassanut<br />
inuussutissalerinermullu politikki eqqarsaatigalugu<br />
Naalakkersui sunik siunnersuisartussaallutik. Isumasioqatigiit<br />
PaarISa suleqatigilluinnarlugu inissisimapput,<br />
avammut sammisai nerisassat timigissartarlunilu inooriaaseqarneq<br />
immikkut pingaartillugit piviusunngortit -<br />
siniarlutik, ilaqutariit meeqqallu pi ngaarnertut aallutaralugit.<br />
Isumasioqatigiit suliaanni nerisa qarnissamut siunnersuutit<br />
qulit qitiutippaat, uunga atuagassiamut immikkut<br />
ilanngunneqartut.<br />
Inuussutissalerinermut Isumasioqatigiit Peq qissut si mut<br />
Naalakkersui su mit toq qarne qar put. Ilaasortat tassaapput<br />
inuussutissalerinermi peq qinnissamilu immikkut ilisimasallit,<br />
ullumikkullu makku ilaasortaallutik:<br />
Gert mulvad, nakkorsaaneq, Nuummi Nakor siartarfik<br />
( siulittaasoq)<br />
tine Pars, Ilisimatusarfimmi ilinniar titsi soq b iolog/ph.d.<br />
Birgit Niclasen, nakorsaq/ph.d. Peq qis sutsimut Naalakkersuisoqarfimmi<br />
nakorsat suliaannik s iunnersorti<br />
jacqueline laursen, inuussutissalerinermi inoqutigiinnilu<br />
aningaasarsior nermut siunnersorti/meeqqat atuarfianni<br />
ilinniartitsisoq<br />
mark Larsen, cand.jur., Isumasioqati giinnut Ataatsimiititalianullu<br />
Nakku til lii soqarfik<br />
ella Skifte, peqqissaasut pisortaat, Peqqissut si mut Aqutsioqarfik<br />
anna rask lynge, inuussutissalerinermi peq qissut si milu<br />
professionsbachelor, Nuummi Nakorsiartarfimmilu aamma<br />
PAARISA-mi siunnersorti<br />
raiku Sarvijoki, uumasut nakorsaat, Inuus su tissarsiorner<br />
mut Suliffeqar fimmullu Naalakkersuisoqarfik<br />
anita johansen, cand.scient.san., PAARISA-mi siunnersorti<br />
(allatsi)<br />
Nerisassat meeqqallu minnerit anginerillu timigis sartar<br />
nissaat qitiutillugit suliniutinik arlalinnik najoqqutassanillu<br />
arlalinnik suliarinnittoqarsimavoq. Kingullertut<br />
pikkorissartitsineqarpoq qulequtserlugu ”atuarfinni<br />
sunngiffimmilu orniguttarfinni nerisassanut nerisa qarnernullu<br />
politikki” nerisassanik peqqinnartunik aaqqiissutit<br />
qanoq aallartinneqarsinnaanersut isumassarsiortitsiner<br />
mi siunertaalluni, , suliniut erseqqinnerusumik<br />
qupp. 4-5-imi sammineqarpoq.<br />
Isumasioqatigiit aallutaasa ilagaat atuarfimmi peqqinnartunik<br />
nerisarnissamut neqerooruteqartarnissaq, nerisaqarnissamut<br />
siunnersuutit qulit aallaavigalugit nuna<br />
tamakkerlugu meeqqanut tamanut neqeroorutaasussaq.<br />
Inuussutissalerinermut Isumasioqatigiit pillugit erseqqinne<br />
rusumik paasiniaavigineqarsinnaavoq:<br />
www.<strong>paarisa</strong>.gl
Grønlands Ernæringsråd:<br />
- fødevarepriserne er afgørende for, hvad folk vil spise. Derfor er det priserne på den <strong>mad</strong>, som<br />
familierne spiser ernæringsrådet især har sat fokus på i 2010, siger gert mulvad, formand for<br />
grønlands ernæringsråd<br />
Blandt andet i samarbejde med grønlands Statistik vil<br />
ernæ ringsrådet skabe et overblik over situationen i<br />
grønland og sætte fokus på fødevareprisernes indflydelse<br />
på, hvad befolkningen spiser.<br />
folk køber typisk den <strong>mad</strong>, der er billig. ernæringsrådet<br />
vil i kontakt med fødevareforretninger og leverandører<br />
arbej de for, at den <strong>mad</strong> som er billig også er sund.<br />
Det sunde valg skal gøres til det nemme valg for alle.<br />
grønlands ernæringsråd er nedsat af Naalakkersuisut<br />
og skal rådgive Naalakkersuisut omkring fødevare- og<br />
ernærings politik. rådet er placeret i et meget tæt samarbejde<br />
med PaarISa, hvor dets udadvendte aktiviteter<br />
bliver realiseret med særlig vægt på kost og aktiv levevis,<br />
hvor målgrupperne især er familier og børn. Den<br />
røde tråd i ernæringsrådets arbejde er de 10 kostråd,<br />
som er vedlagt i dette magasin.<br />
Der er gennemført en række tiltag og udarbejdet materialer<br />
med fokus på <strong>mad</strong> og bevægelse til både små og<br />
store børn. Senest er der afholdt kurser i ”<strong>mad</strong>- og<br />
måltidspolitik i skoler og fritidshjem” med det formål at<br />
give input til, hvordan man kan komme i gang med<br />
sunde <strong>mad</strong>ordninger, læs mere om dette projekt på side<br />
67.<br />
en af rådets mærkesager er anbefalingen af sund<br />
skole<strong>mad</strong> som et tilbud til alle børn over hele landet<br />
med ud gangspunkt i de 10 kostråd.<br />
yderligere information om ernæringsrådet kan findes<br />
via www.<strong>paarisa</strong>.gl<br />
ernæringsrådets medlemmer er<br />
udpeget af Naalakkersuisoq for<br />
<strong>Sund</strong>hed. medlemmer er en<br />
række fagfolk indenfor<br />
ernæring og sundhed og består<br />
i dag af følgende:<br />
Gert mulvad, distriktslæge,<br />
Lægeklinikken i Nuuk (formand).<br />
tine Pars, biolog/ph.d./rektor<br />
på Ilisimatusarfik.<br />
Birgit Niclasen, læge/ph.d./<br />
lægefaglig konsulent i Departementet<br />
for <strong>Sund</strong>hed.<br />
jacqueline laursen, ernærings<br />
og hus holdnings økonom/folkeskolelærer.<br />
mark Larsen, cand.jur., Styrelsen<br />
for Råd og Nævn.<br />
ella Skifte, chefsygeplejerske,<br />
<strong>Sund</strong>heds ledelsen.<br />
anna rask lynge, professionsbachelor<br />
i ernæring og sundhed,<br />
konsulent på Lægeklinikken i<br />
Nuuk og i PAARISA.<br />
raiku Sarvijoki, dyrlæge, Departementet<br />
for Erhverv og<br />
Arbejds marked.<br />
anita johansen, cand.scient.<br />
san., konsulent i PAARISA<br />
(sekretær).<br />
31
Nuummi kalaalimineerniarfik<br />
“Kalaaliaraq” illoqarfiup qeqqanut<br />
nuussaaq.<br />
Ukiukkut kalaaliminernik nioqquteqartut<br />
ilaannikkut naak kinar<br />
sinnaasarput issikkaluartorluunniit<br />
ullaarnganiit pini ar tut<br />
aali sar tullu pisaannik nutaanik<br />
tuniniaajuartaramik. Maannakkut<br />
avata ngiisit tujorminakujussinnaasartut<br />
Nuummi<br />
pitsanngorsaaffigine qalerput,<br />
nutaggarimmik kalaalimiineerniarfiliortoqarmat.<br />
Illoqarfiup qeqqani inunnik pisinianik<br />
angallaffiunerpaamut<br />
inis sinneqarpoq Kalaaliararujussuaq.<br />
Annertussusia 271<br />
kvadratmeter, marlunnik qu leriilik,<br />
toq qorsivia nillataartitsivittalik,<br />
eqqiaa nermut ator torissaaru<br />
tit allaffillu. Tu nini aavittaa<br />
inissaqarluartoq portusoorlu.<br />
Suna tamarmi ullutsinni eq qiluitsuu<br />
nissamik minguitsuu nisamillu<br />
piuma saqaatinut sukannersiartuinnartunuttulluus<br />
sagaavoq. Qu larnan ngit sumillu<br />
ammarneqaruni Nuummi<br />
innuttaasunut iluaqutaallunilunuannaarutaalerumaarpoq.<br />
Kalaaliaqqap ingerlanneqarnera<br />
Kommuneqarfik<br />
Sermersuup akisussaaffigilissavaa.<br />
“Kalaaliaraq” i Nuuk flytter<br />
ind til bymidten.<br />
Selv i stærk frost står sælgerne<br />
i det fri og venter på, at vi<br />
kommer og køber fangernes<br />
og fiskernes friske fangst. Nu<br />
får de andre og meget bedre<br />
omgivelser, når det splinternye<br />
bræt i Nuuk indvies.<br />
Det store nye bræt placeres i<br />
bymidten, hvor der konstant<br />
er en strøm af købelystne<br />
mennesker. 271 kvadratmeter<br />
stor, to etager, lagerrum med<br />
kølefaciliteter, rengørings- og<br />
sanitetsudstyr samt et kontor.<br />
Salgsafsnittet stort og rummeligt.<br />
Brættets udstyr og udformning<br />
følger normerne indenfor<br />
hygiejne og renlighed, som er<br />
så afgørende for folks sundhed<br />
og købelyst i vore dage.<br />
Der er ingen tvivl om, at det<br />
nye bræt vil være til stor glæde<br />
og nytte for befolkningen,<br />
når det åbner dørene. Driften<br />
af brætt et varetages af<br />
Kommune qar fik Sermersooq.<br />
Illumik titartaasuupput /<br />
Det nye bræt er tegnet af:<br />
Kitaa Arkitekter.