fra en litt annen vinkel. Side 16-21 - Ikkevold
fra en litt annen vinkel. Side 16-21 - Ikkevold
fra en litt annen vinkel. Side 16-21 - Ikkevold
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Nr. 1 / 2005 38. årgang Løssalg: Kr 40,-<br />
<strong>Side</strong> 13-15<br />
<strong>Side</strong> 2<br />
<strong>fra</strong> <strong>en</strong> <strong>litt</strong> ann<strong>en</strong> <strong>vinkel</strong>. <strong>Side</strong> <strong>16</strong>-<strong>21</strong>
Bladsamarbeid<br />
FMK går i og med dette nummeret inn i et samarbeid<br />
med vår danske søsterorganisasjon Aldrig Mer Krig<br />
(AMK). Begge har i <strong>en</strong> årrekke utgitt hvert sitt blad<br />
med samme navn. Fra nå av gis bladet ut <strong>fra</strong> Oslo,<br />
m<strong>en</strong> med tekster på flere skandinaviske språk.<br />
<strong>Ikkevold</strong> ønsker å bli et bredere tidsskrift med spalteplass<br />
for mange som har <strong>en</strong> god p<strong>en</strong>n, sp<strong>en</strong>n<strong>en</strong>de<br />
ideer, provoser<strong>en</strong>de tanker eller relevante analyser<br />
som ikke plasser i main-stream media. Til deg som<br />
leser håper vi at <strong>en</strong>dring<strong>en</strong> blir et mer allsidig og<br />
bedre tidsskrift. Til deg som skrib<strong>en</strong>t vil dine tekster<br />
nå ut til langt flere.<br />
Kære nye danske læsere<br />
Velkomm<strong>en</strong> til jeres første nummer af norske ikkevold.<br />
I undrer jer måske over hvorfor I får dette blad, m<strong>en</strong><br />
det har d<strong>en</strong> glædelige årsag, at Aldig Mere Krig<br />
(AMK) og danske ikkevold <strong>fra</strong> dette nummer har indgået<br />
et samarbejde med det norske ikkevold. Som I<br />
sikkert har bemærket, er det længe sid<strong>en</strong> det sidste<br />
nummer af det danske blad udkom, m<strong>en</strong> vi tror at<br />
dette samarbejde vil give jer et blad, som I bliver<br />
glade for. Her er mange spænd<strong>en</strong>de artikler og et layout<br />
flottere <strong>en</strong>d hvad I har set tidligere. Da nordmænd<strong>en</strong>de<br />
spurgte os i bestyrels<strong>en</strong> om vi havde lyst til at<br />
være med i et samarbejde om dette blad, m<strong>en</strong>te vi at<br />
det var et godt tilbud, og at alle ville have fordele af<br />
et styrket nordisk samarbejde.<br />
Aldrig Mere Krig vil fremover have 1 eller 2 sider til<br />
internt materiale <strong>fra</strong> for<strong>en</strong>ing<strong>en</strong>, og der vil også være<br />
FMK Landsmøte<br />
18. juni kl. 11.00<br />
Bjørn Farmannsgate 14 A, Oslo<br />
Tlf. 88 00 11 33<br />
Alle medlemmer er velkomm<strong>en</strong>.<br />
Påmelding og sakspapirer:<br />
fmk@ikkevold.no<br />
Folkereisning mot krig<br />
Pb. 2779 Solli<br />
0204 Oslo<br />
artikler på dansk i bladet. Forslag til artikler på dansk<br />
vil blive vurderet af redaktion<strong>en</strong> på lige fod med alle<br />
norske forslag.<br />
Danske medlemmer af Aldrig Mere Krig og abonn<strong>en</strong>ter<br />
på ikkevold skal fortsætte med at betale til Aldrig<br />
Mere Krig som tidligere, og så vil I fremover modtage<br />
dette blad 3 eller 4 gange om året.<br />
Det er med stor glæde at vi s<strong>en</strong>der jer dette nummer.<br />
LÆS DET, NYD DET og få gerne flere til at abonnere!<br />
På vegne af Aldrig Mere Krigs hovedbestyrelse,<br />
Majk<strong>en</strong> Jul Sør<strong>en</strong>s<strong>en</strong>
4 Peace News<br />
Småstoff<br />
6 Saved by the carrots<br />
Riverb<strong>en</strong>d <strong>fra</strong> Baghdad<br />
8 Min far og Peaceboat<br />
Dra til sjøs<br />
9 Farvel til Forsvaret<br />
Politikere og militæret nedlegger det norske forsvar<br />
13 Palestinas <strong>fra</strong>mtid<br />
Lys i <strong>en</strong>d<strong>en</strong> av Oslo-tunnel<strong>en</strong>?<br />
15 Israels mange dilemmaer<br />
Det æ'kke lett å få både i pose og sekk<br />
1905<br />
<strong>16</strong> Hogg hodet av alle sv<strong>en</strong>sk<strong>en</strong>e!<br />
Skol<strong>en</strong>s lesebok under lup<strong>en</strong><br />
18 1905 på samisk jord<br />
Unionsoppløsning<strong>en</strong> smakte ikke like godt for alle<br />
20 God modell?<br />
Var 1905 noe å rope hurra for?<br />
22 Okkupasjon for fred<br />
Tysklandsbrigad<strong>en</strong> revisited<br />
24 Nei til ny militærbase<br />
Protester på Okinawa<br />
26 Tsjetsj<strong>en</strong>ia – et s<strong>en</strong>sitivt tema<br />
Er russer<strong>en</strong> i gata på glid?<br />
28 Aktiv lykke<br />
Er evig lykke<br />
30 Kan imperier forsones?<br />
Hvordan redde skinnet når herredømmet går i vask<strong>en</strong><br />
32 Bøker<br />
34 WRI og kvinnfolka<br />
Rapport <strong>fra</strong> <strong>en</strong> spørsmålstilling<br />
www.ikkevold.no<br />
Tlf. 88 00 11 33<br />
red@ikkevold.no<br />
Artikler mottas med takk<br />
og vil bli vurdert av redaksjon<strong>en</strong>.<br />
<strong>Ikkevold</strong><br />
Pb. 2779 Solli<br />
0204 Oslo<br />
Abonnem<strong>en</strong>t kr 185 pr. år<br />
Bank: 7874 0537503<br />
ISSN: 0333-2519<br />
Nr. 1/2005 – 38. årgang<br />
Utgitt med støtte av Norsk kulturråd<br />
Design: Øystein Klev<strong>en</strong><br />
Trykk: Aktiv Trykk as, Oslo<br />
Redaksjon<strong>en</strong> avsluttet 18.5.05<br />
Utgivere: Folkereisning mot krig<br />
Aldrig mere krig<br />
fmk@ikkevold.no<br />
Noe å feire?<br />
I disse dager markeres diverse historiske<br />
h<strong>en</strong>delser. Hundre år som selvst<strong>en</strong>dig stat er<br />
selvsagt noe stort. M<strong>en</strong> det kan være lett<br />
glemme de grupper som ikke fikk selvst<strong>en</strong>dighet<br />
1905. Sam<strong>en</strong>e hadde ikke så stor grunn til å<br />
juble det året. Deres tradisjonelle territorium ble<br />
delt av <strong>en</strong>da <strong>en</strong> gr<strong>en</strong>se. Og d<strong>en</strong> nasjonalistiske<br />
ånd<strong>en</strong> som preget Norge d<strong>en</strong> gang viste lite<br />
respekt for minoriteter. Det blir ofte hevdet at<br />
Norge d<strong>en</strong> gang var et godt eksempel til etterfølgelse.<br />
D<strong>en</strong> krigshissing, opprustning som ble<br />
kombinert med åp<strong>en</strong>bare brudd på Internasjonal<br />
lov som faktisk forekom skal vi nok være glade<br />
at ikke flere tar etter. Det var ikke Norges<br />
handlinger som hindret krig d<strong>en</strong> gang<strong>en</strong>.<br />
Andre verd<strong>en</strong>skrig sluttet for 60 år sid<strong>en</strong>.<br />
Det må da være noe å feire? Jo da, m<strong>en</strong> <strong>en</strong><br />
god porsjon sjølkritikk vil ikke skade i d<strong>en</strong>ne<br />
samm<strong>en</strong>h<strong>en</strong>g heller. Å innføre dødsstraff<br />
retroaktivt, å massivt gj<strong>en</strong>nomføre omfatt<strong>en</strong>de,<br />
grov og off<strong>en</strong>tlige godkj<strong>en</strong>t mobbing mot<br />
”tyskertøser” og deres barn er vel ikke like mye<br />
å feire? Å holde tyst om de grove brudd som vi<br />
og andre allierte foretok gj<strong>en</strong>nom bombing<strong>en</strong><br />
av tyske byer fulle av sivile er noe vi off<strong>en</strong>tlig<br />
burde skjemmes over når 60 års jubileet<br />
gj<strong>en</strong>nomføres. D<strong>en</strong> offisielle histori<strong>en</strong> er skrevet<br />
av det sosialdemokratiet som ledet gj<strong>en</strong>oppbygging<strong>en</strong><br />
og bærer sterkt preg av dette.<br />
Jørg<strong>en</strong> Johans<strong>en</strong><br />
Redaksjon:<br />
Heidrun Bubik<br />
Jørg<strong>en</strong> Johans<strong>en</strong> (red.)<br />
Øystein Klev<strong>en</strong><br />
Hanne Schaulund<br />
Nettguru: Jan Thure Bolstad<br />
Stor takk til øvrige bidragsytere!<br />
Materialfrist neste nr. er 10. juni<br />
www.ikkevold.no
4 Småstoff<br />
ikkevold 1/2005<br />
Dømt for sesjonsnekt<br />
Domm<strong>en</strong> falt 4. januar. Adrian Bergmann fikk tre<br />
måneders betinget<br />
f<strong>en</strong>gsel, med <strong>en</strong> prøvetid på 2 år. Han anket på stedet.<br />
Adrian Bergmann har nå altså b<strong>litt</strong> straffet for å<br />
følge sin samvittighet.<br />
I 2005 vil det være 10.700 som avtj<strong>en</strong>er verneplikt, i<br />
et årskull på omlag 28.000 gutter - 1500 av de 10 700<br />
satser Forsvaret på at skal være j<strong>en</strong>ter. Dette betyr at<br />
cirka 70 % slipper unna verneplikt<strong>en</strong>. De slipper på<br />
grunnlag av såkalte fysiske eller psykiske skavanker<br />
som for eksempel kne-, ryggsmerter eller hasjrøyking.<br />
Forsvaret har <strong>en</strong>dret sin praksis kraftig de s<strong>en</strong>este<br />
år<strong>en</strong>e, i forbindelse med d<strong>en</strong> norske deltakels<strong>en</strong> konflikter<br />
i utlandet. Vi deltar og deltok i krig både i Irak<br />
og i Afghanistan, noe som gjør det <strong>en</strong>klere for mange å<br />
nekte, da de er mot å "demokratisere" land på d<strong>en</strong>ne<br />
måt<strong>en</strong>.<br />
Adrians komm<strong>en</strong>tar til domm<strong>en</strong>: "Jeg kan ikke si det<br />
samme for samvittighetsfrihet<strong>en</strong>, m<strong>en</strong> kamp<strong>en</strong> har jo<br />
bare så vidt startet; domm<strong>en</strong> mot meg falt i dag, og lød,<br />
som forv<strong>en</strong>tet, på nitti dagers betinget f<strong>en</strong>gsel, med <strong>en</strong> prøvetid<br />
på to år. Da er det bare å v<strong>en</strong>te på at d<strong>en</strong> på stedet<br />
innleverte anke kommer opp, og mobilisere sivilarbeidere og<br />
andre videre, i håp om at flere (og rett<strong>en</strong>) vil forstå at dette<br />
er større <strong>en</strong>n meg..."<br />
Hovedtillitsmann for de sivile vernepliktige<br />
D<strong>en</strong> nye EU-konstitution<br />
I september skal Danmark have <strong>en</strong> folkeafstemning om<br />
d<strong>en</strong> ny EU traktat – d<strong>en</strong> slipper i for i Norge – dog konsekv<strong>en</strong>serne<br />
slipper i ikke for. I Danmarks anbefalede<br />
AMK allerede før jul vi at stemme Nej til d<strong>en</strong> komm<strong>en</strong>de<br />
traktat fordi d<strong>en</strong> indeholdt så meg<strong>en</strong> oprustningsstøtte<br />
at det var direkte umuligt for os at bakke<br />
d<strong>en</strong> op. Ved at nærlæse traktat<strong>en</strong> må vi med sorg konstatere<br />
at der kun står <strong>en</strong>kelte uforpligt<strong>en</strong>de ord om<br />
fredelige konfliktløsninger.<br />
Mange i Europa og især i EU drømmer om at være<br />
<strong>en</strong> stormagt – lad drømm<strong>en</strong> blive til <strong>en</strong> humanistisk<br />
stormagt. Der er nok at gøre på d<strong>en</strong>ne front. 1 milliard<br />
af jord<strong>en</strong>s befolkning kan ikke læse og skrive – <strong>en</strong>dnu<br />
flere sulter. At sørge for at d<strong>en</strong>ne nød afskaffes er det<br />
stærkeste våb<strong>en</strong> mod terror. I samme EU traktat er der<br />
tillige alt for få og uforpligt<strong>en</strong>de h<strong>en</strong>visninger til FN.<br />
AMK / Peter H<strong>en</strong>ning<br />
Akjsonsleir på Fauske i sommer<br />
17-<strong>21</strong> juni anordnar Ungdom mot Atomvåp<strong>en</strong>, Ofog<br />
för <strong>en</strong> kärnvap<strong>en</strong>fri värld och Sv<strong>en</strong>ska Fredskommittén<br />
ett internationellt aktionsläger mot USAs satellitbas i<br />
Fauske, Nordnorge. Fauskebas<strong>en</strong> har varit direkt<br />
inblandad i Falklandskriget, Gulfkriget och i s<strong>en</strong>aste<br />
Irak-kriget. 1991 överlämnade George Bush personlig<strong>en</strong><br />
ett diplom till norska underrättelsetjänst<strong>en</strong> för deras<br />
insatts i Gulfkriget, och bas<strong>en</strong> är <strong>en</strong> viktig del i USA:s<br />
militarisering av rymd<strong>en</strong>.<br />
G<strong>en</strong>om fredlig civil olydnad kan vi stänga Fauskebas<strong>en</strong><br />
och ställa oss i väg<strong>en</strong> för USA:s militarisering av<br />
Norge och rymd<strong>en</strong>. På lägret kommer vi att göra civil<br />
olydnadsaktioner, dela ut flygblad i Fauske och lära oss<br />
mer om militarisering<strong>en</strong> av rymd<strong>en</strong>. Du väljer själv vad<br />
du vill vara med på, det viktiga är att du kommer och<br />
visar vad du tycker.<br />
www.ofog.org<br />
Future Leaders<br />
Yitzhak Rabin - was, under the British Mandate, the<br />
leader of the prisoners in Rafah prison camp.<br />
Yitzhak Shamir - was arrested as a terrorist and exiled<br />
to a prison camp in Erithrea.<br />
M<strong>en</strong>ahem Begin - was branded as a terrorist with a<br />
big prize on his head and blood on his hands, after he<br />
blew up the King David hotel in Jerusalem with a hundred<br />
civilian dead.<br />
All three became later Prime Ministers of Israel and<br />
were ceremoniously received by Britain, their former<br />
<strong>en</strong>emy.<br />
Among the Palestinian prisoners in Israeli prisons<br />
are the future leaders of the Palestinian nation.<br />
Marwan Barghouti is only the most famous of them.<br />
It is in Israel’s interest to release and allow them to<br />
take part in the Palestinian elections.<br />
Only those who are accepted by their people as freedom<br />
fighters will be able to convince them that peace<br />
is necessary.<br />
Annonsetekst brukt av Gush Shalom, Israel<br />
TURKEY: CO update<br />
The trial against consci<strong>en</strong>tious objector (CO) Mehmet<br />
Tarhan, who has be<strong>en</strong> arrested on 8 April 2005 has<br />
be<strong>en</strong> adjourned to 26 May today. At the <strong>en</strong>d of the<br />
trial, Sahin Ozbay, who had declared his consci<strong>en</strong>tious<br />
objection on 4 October 2004, was arrested. It is expected<br />
that he will be brought to the recruitm<strong>en</strong>t office<br />
and th<strong>en</strong> transferred to "his" military unit, and will follow<br />
the fate of Mehmet Tarhan.<br />
The trial against Mehmet Tarhan has be<strong>en</strong> adjourned<br />
to 26 May, so that the court can hear witness statem<strong>en</strong>ts<br />
from 10 soldiers, who witnessed Mehmet<br />
Tarhan's "insubordination in front of his unit", according<br />
to Article 88 of the Turkish Military P<strong>en</strong>al Code<br />
(TACK). This charge carries a p<strong>en</strong>alty betwe<strong>en</strong> 3<br />
months and 5 years imprisonm<strong>en</strong>t.<br />
The trial was att<strong>en</strong>ded by a group of Turkish supporters<br />
and consci<strong>en</strong>tious objectors, and two international<br />
observers, who formed an international delegation<br />
organised by War Resisters' International. Tina Kemler<br />
from Germany and Eldad Zion from Israel reported on<br />
the arrest of Sahin Ozbay and the adjournm<strong>en</strong>t of the<br />
trial, and are pres<strong>en</strong>tly discussing further action with<br />
the Turkish supporters.<br />
War Resisters' International / Andreas Speck
ikkevold 1/2005 Småstoff<br />
5<br />
Sivil ulydighet i Guds navn<br />
Professor Paul Leer-Salves<strong>en</strong> ved Fakultet for humanistiske<br />
fag deltar med innlegget "Sivil ulydighet i Guds<br />
navn" under lansering<strong>en</strong> av bok<strong>en</strong> Kirkelig Motstand.<br />
Dokum<strong>en</strong>ter <strong>fra</strong> d<strong>en</strong> norske kirkekamp under okkupasjon<strong>en</strong><br />
1940–45 med innledninger og komm<strong>en</strong>tarer.<br />
Det skrevne ord spilte <strong>en</strong> viktig rolle i d<strong>en</strong> norske<br />
kirkekamp under okkupasjon<strong>en</strong> 1940-45. Dette kom til<br />
uttrykk i et betydelig antall dokum<strong>en</strong>ter <strong>fra</strong> begge sider<br />
i konflikt<strong>en</strong>. Ledels<strong>en</strong> i D<strong>en</strong> norske kirke s<strong>en</strong>dte ut et<br />
hyrdebrev og formulerte <strong>en</strong> bekj<strong>en</strong>nelse, og off<strong>en</strong>tliggjorde<br />
<strong>en</strong> rekke redegjørelser, erklæringer, bet<strong>en</strong>kninger,<br />
opprop, protester, brev og paroler. Også Nasjonal<br />
Samling, Vidkun Quisling og det nazistiske kirkedepartem<strong>en</strong>tet<br />
satte ord på sin kirkepolitikk gj<strong>en</strong>nom artikler<br />
og rundskriv, redegjørelser og brev, opprop og telegrammer.<br />
Oppland arbeiderblad (www.oa.no)<br />
USA overhaler "rest<strong>en</strong> af verd<strong>en</strong>"<br />
Verd<strong>en</strong>s politibetj<strong>en</strong>t bruger nu lige så mange p<strong>en</strong>ge på<br />
våb<strong>en</strong> og militær som alle andre lande tilsamm<strong>en</strong>.<br />
USA’s forsvarschef, g<strong>en</strong>eral i luftvåbnet Richard B.<br />
Meyers siger:<br />
"USA’s militær kan leve op til sine opgaver under<br />
D<strong>en</strong> Nationale Sikkerhedsstrategi, D<strong>en</strong> Nationale<br />
Forsvarsstrategi og D<strong>en</strong> Nationale Militærstrategi, og vi<br />
vil få succes og sejre i alt, hvad nation<strong>en</strong> beder os om<br />
at gøre i h<strong>en</strong>hold til disse strategier. Det er det korte af<br />
det lange."<br />
Forsvarschef<strong>en</strong>s selvsikkerhed afspejler d<strong>en</strong> k<strong>en</strong>dsgerning,<br />
at USA’s militærudgifter nu har nået et niveau,<br />
der svarer til alle andre landes militærudgifter lagt samm<strong>en</strong>.<br />
Det fremgår af rapport<strong>en</strong> The Def<strong>en</strong>ce Industry in<br />
the <strong>21</strong>st C<strong>en</strong>tury, netop off<strong>en</strong>tligjort af det anerk<strong>en</strong>dte<br />
erhvervsrådgivningsfirma PricewaterhouseCoopers.<br />
www.information.dk<br />
Dutch court refuses to jail Bush<br />
A court in The Hague turned down a demand by a<br />
doz<strong>en</strong> plaintiffs who wanted to force the Dutch<br />
governm<strong>en</strong>t to arrest US Presid<strong>en</strong>t George W. Bush<br />
wh<strong>en</strong> he visits the Netherlands Saturday, the judgem<strong>en</strong>t<br />
made public said.<br />
Bush will be in the south of the Netherlands this<br />
week<strong>en</strong>d to commemorate the 60th anniversary of the<br />
<strong>en</strong>d of World War II in Europe.<br />
The plaintiffs, mostly left-wing organisations and<br />
activists, accused Bush of "numerous grave violations<br />
of the G<strong>en</strong>eva Conv<strong>en</strong>tions". They also said the presid<strong>en</strong>t<br />
is responsible for the deaths of civilians in<br />
Afghanistan and Iraq and Washington's refusal to<br />
recognize the International Criminal Court (ICC), the<br />
world's first perman<strong>en</strong>t war crimes court.<br />
In the judgem<strong>en</strong>t, dated on Tuesday, the court said<br />
that the case was political and that the demands<br />
"could have far-reaching consequ<strong>en</strong>ces for US-Dutch<br />
relations".<br />
Jørg<strong>en</strong> Johans<strong>en</strong><br />
Fördubblar fredsbevarande styrka<br />
D<strong>en</strong> Afrikanska Union<strong>en</strong> (AU) gick i veckan med på att<br />
kraftigt utöka storlek<strong>en</strong> på sin fredsbevarande styrka i<br />
Darfur, Sudan. K<strong>en</strong>ya, Nigeria och Rwanda och förbundit<br />
sig att bidra med trupper som skall vara på plats i<br />
september.<br />
D<strong>en</strong> utökade styrkan kommer att uppgå till fler än<br />
7.700 man, varav 5.500 soldater, 1.600 civila poliser<br />
och 700 militära observatörer. AU medger att d<strong>en</strong><br />
nuvarande styrkan om 2.300 man är alldeles för lit<strong>en</strong>.<br />
D<strong>en</strong> skall redan i maj utökas till 3.320 man.<br />
AUs talesman säger också att styrkan skulle behöva<br />
fyrdubblas till 12.300 man för att återställa lugnet i<br />
Darfur, <strong>en</strong> analys som stöds av Jan Pronk, FNs särskilde<br />
utsände i landet.<br />
Pronk ser <strong>fra</strong>mför sig ett fredsavtal mellan rebellerna<br />
och regering<strong>en</strong> tidigt under nästa år och att de 12.000<br />
soldaterna därefter stannar i landet i fyra år.<br />
Jørg<strong>en</strong> Johans<strong>en</strong><br />
EU-militær får eget hovedkvarter<br />
Der var stor ballade, da <strong>en</strong> række EU-lande anført af<br />
Tyskland og Frankrig midt under opgøret mellem<br />
Europa og USA om Irak-krig<strong>en</strong> sidste år bebudede, at<br />
EU skulle opbygge et eget selvstændigt militært hovedkvarter.<br />
Nu er hovedkvarteret ved at blive etableret, efter at<br />
EUs stats- og regeringschefer på deres sidste topmøde i<br />
december i al stilhed godk<strong>en</strong>dte detaljerne.<br />
Med hovedkvarter i EUs allerede eksister<strong>en</strong>de afdeling<br />
for analyse af krisesituationer, der er beligg<strong>en</strong>de på<br />
Av<strong>en</strong>ue de Cort<strong>en</strong>berg i Bruxelles kun et st<strong>en</strong>kast <strong>fra</strong><br />
EU-Kommission<strong>en</strong>, skal der oprettes <strong>en</strong> »celle« bestå<strong>en</strong>de<br />
af 30 officerer og embedsmænd, som skal koordinere<br />
EUs militære og civile indsats i krisesituationer.<br />
Samtidig skal der oprettes et »operationsc<strong>en</strong>ter«, som<br />
skal kunne lede afs<strong>en</strong>dels<strong>en</strong> af militære <strong>en</strong>heder på op<br />
til 2.000 mand.<br />
Berlingske Tid<strong>en</strong>de tirsdag 4.1.05<br />
Motstand mot mur<strong>en</strong><br />
Israel bruker provokatører for å få fredelige demonstranter<br />
til å virke voldelige. 28 April var d<strong>en</strong> <strong>en</strong><br />
demonstrasjon mot mur<strong>en</strong> i nærhet<strong>en</strong> av bosetting<strong>en</strong><br />
Kiryat Seffer. Både palestinske israelske fredsaktivister<br />
deltok. Soldater utkledd som arabiske demonstranter<br />
hadde på forhånd blandet seg inn i aksjon<strong>en</strong>. Disse<br />
begynte å kaste st<strong>en</strong> på IDF-soldat<strong>en</strong>e som umiddelbart<br />
svarte med <strong>en</strong> svært så voldelige ”opprydding”. Mange<br />
deltagere forsøkte å stoppe infiltratør<strong>en</strong>e, m<strong>en</strong> de bare<br />
fortsatte. Iniltratø<strong>en</strong>e arresterte da plutselig de to palestinske<br />
aksjonist<strong>en</strong>e Riad Mohamad Yassin og Alian<br />
Ibrahim Ahmad Abu Rachme. Det <strong>en</strong>este disse hadde<br />
gjort var å prøve å hindre d<strong>en</strong> israelske provokasjon<strong>en</strong>.<br />
De ble begge kjørt tilpolitistasjon<strong>en</strong> i Pisgat Ze’ey og<br />
deretter s<strong>en</strong>dt til f<strong>en</strong>gslet i Ofer. Der ble de kraftig slått<br />
og er nå tiltalt for å angripe tj<strong>en</strong>estem<strong>en</strong>n. Noe som de<br />
kan få tre års f<strong>en</strong>gsel for.<br />
Jørg<strong>en</strong> Johans<strong>en</strong>
6 Baghdad Burning<br />
ikkevold 1/2005<br />
Saved by the carrots...<br />
These last few days have be<strong>en</strong> explosive- quite literally.<br />
It started about 4 days ago and it hasn't let<br />
up since. They say there were around 14 car<br />
bombs in Baghdad alone a couple of days ago- although<br />
we only heard 6 from our area. Cars are making<br />
me very nervous lately. All cars look suspicious- small<br />
ones and large ones. Old cars and new cars. Cars with<br />
drivers and cars parked in front of restaurants and<br />
shops. They all have a sinister look to them these days.<br />
The worst day for us was the day before yesterday. We<br />
were sitting in the living room with an aunt and her<br />
<strong>16</strong>-year-old son and list<strong>en</strong>ing pati<strong>en</strong>tly as she scolded<br />
the household for *still* having our rugs spread. In<br />
Iraq, people don't keep their carpeting all year round.<br />
We begin removing the carpeting around April and it<br />
doesn't come back until around October. We don't<br />
have wall to wall carpeting here like abroad. Instead,<br />
we have lovely rugs that we usually spread in the<br />
middle of the room. The best kinds are made in Iran,<br />
specifically in Tabriz or Kashan. They are oft<strong>en</strong> large,<br />
heavy and intricately designed. Tabriz and Kashan rugs<br />
are very exp<strong>en</strong>sive and few families actually have them<br />
any more. Most people who do have Tabriz rugs in<br />
Baghdad got them through an inheritance.<br />
We have ordinary Persian rugs (which we suspect ar<strong>en</strong>'t<br />
really Persian at all). They ar<strong>en</strong>'t exp<strong>en</strong>sive or ev<strong>en</strong> particularly<br />
impressive, but they give the living room that<br />
Eastern look many Iraqi houses seem to have – no<br />
matter how Western the furniture is. The patterns and<br />
colors are repeated all over the rugs in a sort of symmetrical<br />
fashion. If you really focus on them though,<br />
you can oft<strong>en</strong> see a story being told by the flowers,<br />
geometrical shapes and sometimes birds or butterflies.<br />
Wh<strong>en</strong> we were younger, E. and I would sit and stare at<br />
them, trying to 'read' the colors and designs – having<br />
them on the ground is almost like having a woolly<br />
blog for the floor.<br />
So my aunt sat there, telling us we should have had<br />
the rugs cleaned and packed away long ago – like the<br />
beginning of April. And she was right. The proper<br />
thing would be to give the rugs a good cleaning and<br />
roll them up for storage in their corner in the hallway<br />
upstairs, to stand tall and firm for almost 7 months,<br />
like s<strong>en</strong>tinels of the second floor. The reason we hadn't<br />
gott<strong>en</strong> around to doing this yet was quite simple- the<br />
water situation in our area didn't allow for washing the<br />
rugs in April and so we had procrastinated the rug situation,<br />
until one week became two weeks and two<br />
weeks melted into three... and now we were in the first<br />
days of May and the rugs faced us almost disapprovingly<br />
on the floor.<br />
Within 20 minutes, the aunt decided she was going to<br />
stay and help us remove said rugs the next day. We<br />
would go upstairs to clean the roof of the house very<br />
thoroughly. We would drag the rugs to the roof the<br />
next day and one by one, beat them thoroughly to get<br />
out the excess dust, th<strong>en</strong> wipe down the larger ones<br />
with my aunts secret rug-cleaning mix and wash the<br />
smaller ones and set them out to dry on the hot roof.<br />
Her son couldn't sp<strong>en</strong>d the night however, and he<br />
decided to return home the same day. It was around<br />
maybe 1 pm wh<strong>en</strong> he walked out the door, planning<br />
to walk the two kilometers home. He list<strong>en</strong>ed to my<br />
aunt as she gave him instructions about heating lunch<br />
for his father, studying, washing fruit before eating it,<br />
picking up carrots on the way home, watching out for<br />
suspicious cars and people and calling as soon as he<br />
walked through the door so she could relax. He shook<br />
his head in the affirmative, waved goodbye and walked<br />
out the gate towards the main street.<br />
Three minutes later, an explosion rocked the house.<br />
The windows rattled mom<strong>en</strong>tarily and a door slammed<br />
somewhere upstairs. I was clutching a corner of the
ikkevold 1/2005 Baghdad Burning<br />
7<br />
"Riverb<strong>en</strong>d" i Bagdad – 2. mai 2005<br />
http://riverb<strong>en</strong>dblog.blogspot.com [riverb<strong>en</strong>d@velocall.com]<br />
living room rug where I had pulled it back to assure<br />
my aunt that there were no bugs living under it.<br />
"Car bomb." E. said grimly, running outside to see<br />
where it had come from. I looked at my aunt appreh<strong>en</strong>sively<br />
and she sat, pale, her hands shaking as she<br />
adjusted the head scarf she wore, preparing to go<br />
outside.<br />
"F. just w<strong>en</strong>t out the door..." she said, breathlessly<br />
referring to her son. I dropped the handful of carpeting<br />
and ran outside to follow E. My heart was beating<br />
wildly as I tried to decide the direction of the<br />
explosion. I s<strong>en</strong>sed my aunt not far behind me.<br />
"Do you see him?" She called out weakly. I was in the<br />
middle of the street by th<strong>en</strong> and some of the neighbors<br />
were standing around outside.<br />
"Where did it come from?" I called across the street to<br />
one of the neighborhood childr<strong>en</strong>.<br />
"The main street." He answered back, pointing in the<br />
direction my cousin had gone.<br />
"Did it come from the main street?" My aunt cried out<br />
from the gate.<br />
"No." I lied, searching for E. "No- it came from the<br />
other side." I was trying to decide whether I should go<br />
ahead and run out to the main street where it seemed<br />
more and more people were gathering, wh<strong>en</strong> I saw E.<br />
rounding the corner, an arm casually draped around<br />
my cousin who seemed to be talking excitedly. I turned<br />
to smile <strong>en</strong>couragingly at my aunt who was sagging<br />
with relief at the gate.<br />
"He's fine." She said. "He's fine."<br />
"I was near the explosion!" F. said excitedly as he neared<br />
the house. My aunt grabbed him by the shoulders<br />
and began inspecting him- his face, his neck, his arms.<br />
"I'm fine mother..." he shrugged her off as she began a<br />
long prayer of thanks interspersed with irrational<br />
scolding about how he should be more careful.<br />
"Did anyone get hurt?" I asked E., dreading the answer.<br />
E. nodded and held up three fingers.<br />
"I think three people were killed and there are some<br />
waiting for the cars to take them to the hospital."<br />
Back in the house, E. and I decided he'd go back and<br />
see if he could help. We gathered up some gauze,<br />
medical tape, antiseptic and a couple of bottles of cold<br />
water. I turned back to my cousin after E. had left.<br />
He was excited and t<strong>en</strong>se, eyes wide with disbelief.<br />
His voice was shaking slightly as he spoke and his<br />
lower lip trembled.<br />
"I was just going to cross the street but I remembered I<br />
should buy the carrots" He spoke rapidly, "So I stopped<br />
by that guy who sells vegetables and just as I was<br />
buying them – a big BOOM and a car exploded and<br />
the one next to it began to burn... If I hadn't stopped<br />
for the carrots..." The cousin began waving his arms<br />
around in the air and I leaned back to avoid one in the<br />
face.<br />
My aunt gasped, stopping in the living room, "The<br />
carrots saved you!" She cried out, holding a hand to<br />
her heart. My cousin looked at her incredulously and<br />
the color slowly began to return to his face. "Carrots."<br />
He murmured, throwing himself down on the sofa and<br />
grabbing one of the cushions, "Carrots saved me."<br />
E. came home an hour later, tired and disheveled. Two<br />
people had died- the third would probably survive<br />
– but at least a doz<strong>en</strong> others were wounded. Every time<br />
I look at my cousin, I wonder – gratefully – how it was<br />
that we were so lucky.
8 Småstoff<br />
ikkevold 1/2005<br />
Min far og Peaceboat<br />
Peter H<strong>en</strong>ning (AMK Danmark)<br />
Min far deltog i det store slag i Somme under første<br />
verd<strong>en</strong>skrig. Han blev hårdt såret og det var med<br />
til grundlægge min fars antikrigsholdning. Der var<br />
mange der havde samme indstilling. Efter krig<strong>en</strong>s slutning<br />
var han med til at starte <strong>en</strong> socialistisk ungdomsorganisation<br />
– til dels i protest mod socialdemokratiets<br />
valne holdning. FSJ som d<strong>en</strong> kaldtes – havde mange<br />
medlemmer rundt om i Tyskland. FSJ søgte tidligt kontakt<br />
med kvækerne og andre kristne pacifister.<br />
Min far kom <strong>fra</strong> Nurnberg som jo var <strong>en</strong> af nazism<strong>en</strong>s<br />
højborge – her skærpedes kamp<strong>en</strong> mod nazism<strong>en</strong><br />
ret tidligt og famili<strong>en</strong> måtte flygte – via Estland til<br />
Danmark. Takket være kontakt<strong>en</strong> til kvækerne kom<br />
min far til d<strong>en</strong> internationale højskole i Helsingør og<br />
her blev han kort efter ansat som lærer og undgik hermed<br />
mange af de ydmygelser som andre flygtninge<br />
blev udsat for. I de år efter verd<strong>en</strong>skris<strong>en</strong> i 1929 var der<br />
mange arbejdsløse som kom til højskol<strong>en</strong> – i øvrigt<br />
med hjælp <strong>fra</strong> fagfor<strong>en</strong>ingerne.<br />
Mange af de arbejdsløse var sømænd. Hvis man kom<br />
forbi fx Køb<strong>en</strong>havns havn – var havn<strong>en</strong> fyldt med<br />
oplagte skibe – der lå der til ing<strong>en</strong> nytte. Min far prøvede<br />
så – i samarbejde med sømandseleverne at lave <strong>en</strong><br />
plan om at bruge et af skib<strong>en</strong>e til <strong>en</strong> sejl<strong>en</strong>de international<br />
højskole. Ide<strong>en</strong> blev aldrig til noget. M<strong>en</strong> nu viser<br />
det sig at japanerne for 20 år sid<strong>en</strong> har g<strong>en</strong>nemført<br />
ide<strong>en</strong> – <strong>en</strong>dda med et stort luxuskrydstogtskib med<br />
navnet Peaceboat. Det tager på fredstogt 90 dage om<br />
året med ca 200 deltagere. Man besøger brændpunkter<br />
Vi tar militærnektersaker<br />
Arild Huml<strong>en</strong>, advokat MNA<br />
Gr<strong>en</strong>s<strong>en</strong> 18<br />
0159 Oslo<br />
Telefon: 22 42 01 18<br />
Rune Berg, advokat MNA<br />
Kristian Augusts gate 13<br />
0<strong>16</strong>4 Oslo<br />
Telefon: 22 11 66 11<br />
Øyvind Solberg, advokat MNA<br />
Postboks 8777 Youngstorget<br />
0028 Oslo<br />
Telefon: 22 20 54 98<br />
Kontor: Torgata 33<br />
Solveig Høgtun advokat MNA<br />
C. J. Hambros plass 7<br />
0<strong>16</strong>4 Oslo<br />
Telefon: 22 20 52 17<br />
Telefaks: 22 11 03 87<br />
Bjørn Nærum, advokat MNA<br />
Postboks 447<br />
3701 Ski<strong>en</strong><br />
Telefon: 35 52 34 63<br />
Kontor: Telemarksgata 8<br />
Viktor Westlye, advokat MNA<br />
Laugmannsgate 4<br />
Postboks 251<br />
4002 Stavanger<br />
Telefon: 51 89 42 60<br />
Telefaks: 51 89 02 18<br />
Svein Kornerud, advokat MNA<br />
Postboks 344<br />
5804 Berg<strong>en</strong><br />
Telefon: 55 31 42 60<br />
Telefaks: 55 31 73 84<br />
Kontor: Nordahl Bruns gate 7,<br />
rett bak Hotel Norge<br />
hvor der er konflikter eller optakt til krig. Undervejs<br />
sætter man sig ind baggrund<strong>en</strong> for konflikt<strong>en</strong> og forbereder<br />
aktioner og lign<strong>en</strong>de. Man sætter sig ind i kultur<strong>en</strong><br />
måske økonomi<strong>en</strong> eller d<strong>en</strong> politiske baggrund.<br />
Man lærer hvordan konflikter kan løses på fredelig vis.<br />
Man uddanner <strong>en</strong> slags fredsobservatører. Det koster<br />
omkring 10,000 dollars at deltage.<br />
Det er mest unge og ældre der deltager og det kan<br />
godt give g<strong>en</strong>erationproblemer – m<strong>en</strong> som leder<strong>en</strong><br />
siger – disse konflikter kan man også bruge til at lære<br />
af. Kunne vi ikke organisere et sådant skib i EU ? Netop<br />
i disse år skal der vedtages <strong>en</strong> ny EU konstitution.<br />
Desværre må vi konstatere at d<strong>en</strong> indeholder <strong>en</strong> masse<br />
ord om hvordan forskning<strong>en</strong> til militær og dets udrustning<br />
skal støttes. At der skal oprettes <strong>en</strong> stor EU hær.<br />
En hær som USA tidligere – åb<strong>en</strong>lyst har protesteret<br />
imod. Mange i EU går stadig med drømm<strong>en</strong> om stormagt<strong>en</strong><br />
EU.<br />
I samme konstitution står der ganske få ord om fx<br />
løsning af konflikter med fredelige midler og slet ikke<br />
noget om at der skal bevilliges p<strong>en</strong>ge til dette fredelige<br />
fredsarbejde. Med andre ord - EU signalere at man<br />
næppe vil arbejde int<strong>en</strong>st for at løse konflikter fredeligt<br />
ud<strong>en</strong> brug af militær. Kan Europa være det bek<strong>en</strong>dt – et<br />
Europa med så mange humanistiske traditioner – med<br />
m<strong>en</strong>nesker som Erasmus af Rotterdam, Emanuel Kant,<br />
Albert Einstein, Bertha von Suttner, Albert Schweitzer…<br />
Hvad skal vi – hvad kan vi gøre?<br />
Kontakt www.peacecounts.org.<br />
Sakfører A. Folkman<br />
Postboks 570<br />
6801 Førde<br />
Telefon: 57 82 68 55<br />
Hjallis Bakke, advokat MNA<br />
Postboks 1015<br />
9260 Tromsø<br />
Telefon: 77 68 55 66<br />
Kontor: Storgata 128<br />
Håkon Elv<strong>en</strong>es, advokat MNA<br />
Postboks 1037<br />
9008 Tromsø<br />
Telefon: 77 69 39 10<br />
Telefaks: 77 69 39 11<br />
Kontor: Næringslivets Hus,<br />
Grønnegata 83
ikkevold 1/2005 Farvel til Forsvaret<br />
9<br />
Farvel til Forsvaret<br />
Salg av over 2 millioner kvadratmeter bygningsmasse, forsøk på<br />
2 milliarder i reduserte driftsutgifter, 5000 færre heltidsansatte militære.<br />
Likevel skal Norges militære satsning være mer kostbar <strong>en</strong>n no<strong>en</strong> gang.<br />
Hva skjer?<br />
Tarjei Leer-Salves<strong>en</strong><br />
Året var 1999. Med unntak av no<strong>en</strong> ganske få<br />
diss<strong>en</strong>tere, var det så å si <strong>en</strong>stemmig flertall på<br />
Stortinget for å s<strong>en</strong>de norske styrker til krig<br />
mot Serbia. Norske F-<strong>16</strong> skulle på ving<strong>en</strong>e for<br />
å bombe Serbia og Kosovo i håp om å få slutt på <strong>en</strong><br />
humanitær krise i Kosovo-provins<strong>en</strong>.<br />
Hjemme i Norge raste <strong>en</strong> debatt om d<strong>en</strong> norske<br />
krigsinnsats<strong>en</strong>. På d<strong>en</strong> itali<strong>en</strong>ske flybas<strong>en</strong> som var bakkestasjon<br />
for det norske flyvåp<strong>en</strong>et under krig<strong>en</strong>, så<br />
ting <strong>litt</strong> annerledes ut. De norske fly<strong>en</strong>e var nemlig<br />
uegnet til å utføre oppdraget. Vilj<strong>en</strong> til krig hos norske<br />
politikere var langt større <strong>en</strong>n de norske offiser<strong>en</strong>es<br />
evne til krig. Fly<strong>en</strong>e kunne ikke brukes om natt<strong>en</strong> og<br />
ikke i dårlig vær. Dessut<strong>en</strong> var de bare utstyrt for lufttil-luft<br />
kamp, ikke for å bombe befolkning<strong>en</strong> på bakk<strong>en</strong>.<br />
For Norge, i Nato-samm<strong>en</strong>h<strong>en</strong>g, var dette <strong>en</strong> flause<br />
av de helt store. De norske pilot<strong>en</strong>e ble satt til å<br />
patruljere Adriaterhavet i uk<strong>en</strong>e etter at det serbiske<br />
flyvåp<strong>en</strong>et var satt på bakk<strong>en</strong> for godt.<br />
En plan tar form<br />
Når de kom hjem, må no<strong>en</strong> ha snakket samm<strong>en</strong>.<br />
Flyvåp<strong>en</strong>et og Forsvarssjef<strong>en</strong> må ha snakket samm<strong>en</strong>.<br />
Forsvarssjef<strong>en</strong> må ha snakket med sine skift<strong>en</strong>de ministere,<br />
totalt fire i år<strong>en</strong>e 1999-2001: Eldbjørg Løwer (V),<br />
keramiker<strong>en</strong> som sa hun ikke likte bomber. Dag Jostein<br />
Fjærevoll (KrF), som mest vil bli husket for postkass<strong>en</strong><br />
sin. Bjørn Tore Godal (Ap), som lot til å l<strong>en</strong>gte etter<br />
andre oppgaver. Og sist, m<strong>en</strong> slett ikke av minst betydning,<br />
Kristin Krohn Devold (H) som gikk til oppgav<strong>en</strong><br />
med stor iver og fortsatt utfører d<strong>en</strong> med glød og høyt<br />
tempo.<br />
I et dokum<strong>en</strong>t som kalles FS-2000,<br />
kom g<strong>en</strong>eral og davær<strong>en</strong>de forsvarssjef<br />
Sigurd Frisvold med tre grunnlegg<strong>en</strong>de<br />
anbefaling<strong>en</strong>e for omstilling<strong>en</strong><br />
av Forsvaret. Han bad om:
10 Farvel til Forsvaret<br />
ikkevold 1/2005<br />
En økonomisk drevet reduksjon av Forsvarets volum.<br />
Les: Dette må ikke tolkes som reduserte budsjetter, m<strong>en</strong><br />
snarere som tillatelse til å legge ned og privatisere mye av<br />
virksomhet<strong>en</strong> for å kunne bruke mer p<strong>en</strong>ger på noe annet.<br />
En sikkerhetspolitisk drevet <strong>en</strong>dring av Forsvarets<br />
innhold.<br />
Les: Dette som <strong>en</strong> konsekv<strong>en</strong>s av d<strong>en</strong> kalde krig<strong>en</strong>s slutt og<br />
det utvidede Nato med et nytt strategisk konsept, samt<br />
øk<strong>en</strong>de fokus på fi<strong>en</strong>debilder i d<strong>en</strong> arabiske verd<strong>en</strong>.<br />
En forbedret evne til raske operative leveranser.<br />
Les: Det tok altfor lang tid å sette samm<strong>en</strong> et norsk bidrag<br />
til Kosovo-krig<strong>en</strong>. I <strong>fra</strong>mtid<strong>en</strong> er målet at alle norske<br />
forsvarsgr<strong>en</strong>er skal kunne kalles til innsats hvor som helst i<br />
verd<strong>en</strong> på svært kort tid.<br />
Full fart etter 11/9<br />
År 2000 var et år for sakte m<strong>en</strong> sikkert å forberede <strong>en</strong><br />
gj<strong>en</strong>opprettelse av Norges tapte ære i Kosovo. M<strong>en</strong><br />
politikerne var fortsatt bundet av forhåndslagte budsjettrammer<br />
for et tidligere forsvarsforlik, og omstilling<br />
med mange nedleggelser og tapte arbeidsplasser som<br />
resultat er ikke veldig populært om man ikke har et<br />
vinn<strong>en</strong>de argum<strong>en</strong>t i d<strong>en</strong> off<strong>en</strong>tlige debatt<strong>en</strong>. Det<br />
argum<strong>en</strong>tet kom først året etter, nærmere bestemt d<strong>en</strong><br />
11. september 2001.<br />
Bjørn Tore Godal var fortsatt forsvarsminister da terroraksjon<strong>en</strong><br />
i New York fant sted. Ap-regjering<strong>en</strong> rakk å<br />
stille seg bak d<strong>en</strong> USA-ledede koalisjon<strong>en</strong> som angrep<br />
Afghanistan m<strong>en</strong>s d<strong>en</strong> <strong>en</strong>nå satt på overtid og Høyre<br />
ledet regjeringsforhandling<strong>en</strong>e på Sem gjestegård i<br />
Asker. Ikke at det spilte no<strong>en</strong> rolle. Kristin Krohn<br />
Devold ville neppe handlet annerledes.<br />
Med ny minister på plass og 11. september ferskt i<br />
minne, ble det virkelig fart i omstilling<strong>en</strong> av Forsvaret.<br />
Det nye forsvarsminister<strong>en</strong> flyttet samm<strong>en</strong> med<br />
Forsvarssjef<strong>en</strong>. Ikke privat, altså, m<strong>en</strong> d<strong>en</strong> nye forsvarsledels<strong>en</strong><br />
og ledels<strong>en</strong> i departem<strong>en</strong>tet skal ha kontorer<br />
samm<strong>en</strong>. En lang ønskeliste ble utarbeidet. D<strong>en</strong> inneholdt<br />
slike ting som utstyr for amfibiekrigføring, lang-<br />
Forsvarssjef Dies<strong>en</strong> Foto: Mariann Dybdahl / Forsvarets medies<strong>en</strong>ter<br />
trekk<strong>en</strong>de krysserraketter, luft-til-bakke bomber på alle<br />
F-<strong>16</strong>, off<strong>en</strong>sive kapasiteter i sjøforsvaret, flere spesialsoldater,<br />
kapasiteter for psykologisk krigføring, flere<br />
transportfly, kapasiteter for luftbår<strong>en</strong> tanking for<br />
kampfly, at Norge skal kjøpe seg inn i amerikansk<br />
kampflyutvikling ... og <strong>en</strong> rekke andre relativt dyre<br />
ønsker. Av de mer spektakulære visjon<strong>en</strong>e er et ønske<br />
om at Norge skal ha ubemannede dronefly, slike som<br />
USA har brukt til å skyte ned mist<strong>en</strong>kte terrorister i<br />
ørk<strong>en</strong><strong>en</strong> i Yem<strong>en</strong>, ut<strong>en</strong> fare for egne tap. Skal man få<br />
råd til noe slikt, må det kuttes.<br />
Avh<strong>en</strong>ding og privatisering<br />
Forsvarsbygg opprettet et eget ei<strong>en</strong>domsselskap ved<br />
navn Skifte Ei<strong>en</strong>dom, og la inn hele tre millioner kvadratmeter<br />
bygningsmasse i dette selskapet. Alt skulle<br />
selges. På <strong>en</strong> finurlig måte organiserer de det slik at salg<br />
av ei<strong>en</strong>dommer Forsvaret har fått gratis <strong>fra</strong> norske<br />
kommuner går inn i dekning av overforbruk på forsvarets<br />
del av statsbudsjettet, når private aktører får overta<br />
kystperler og gjøre dem om til leilighetskomplekser,<br />
hoteller og leirsteder.<br />
Forsvarsminister Kristin Krohn Devold likte Frisvolds<br />
planer. Plan<strong>en</strong>e var utarbeidet etter visjon<strong>en</strong>e til <strong>en</strong><br />
viktig mann i norsk militær strategisk t<strong>en</strong>kning, g<strong>en</strong>eralmajor<br />
Sverre Dies<strong>en</strong>. Hun besvarte dokum<strong>en</strong>tet FS-<br />
2000 ved å s<strong>en</strong>de forsvarssjef<strong>en</strong> sitt rammedokum<strong>en</strong>t<br />
for d<strong>en</strong> neste langtidsperiod<strong>en</strong> i Forsvaret i november<br />
2001. Det er d<strong>en</strong>ne plan<strong>en</strong> som etter <strong>en</strong> lang prosess<br />
ble vedtatt ut<strong>en</strong> altfor mye debatt i vår, og som sluttfører<br />
d<strong>en</strong> dramatiske omstillingsprosess<strong>en</strong>.<br />
D<strong>en</strong>ne plan<strong>en</strong> innebærer ikke bare salg av ei<strong>en</strong>dom,<br />
m<strong>en</strong> også privatisering av deler av Forsvarets drift. Og<br />
<strong>en</strong>kelte våp<strong>en</strong>systemer skal ikke l<strong>en</strong>gre eies off<strong>en</strong>tlig,<br />
m<strong>en</strong> leases gj<strong>en</strong>nom noe som kalles Off<strong>en</strong>tlig-privat<br />
samarbeid (OPS).<br />
Prev<strong>en</strong>tiv krigføring<br />
I rammedokum<strong>en</strong>tet bad ikke minister<strong>en</strong> bare om<br />
utredninger av alle de kostbare ønsk<strong>en</strong>e til forsvarssjef<strong>en</strong>.<br />
I tillegg skrev hun slike ting som at Forsvaret må<br />
innrettes slik at det kan gj<strong>en</strong>nomføre militære operasjoner<br />
i andre land som er av proaktiv og prev<strong>en</strong>tivkarakter.<br />
Dette er formuleringer som går langt ut<strong>en</strong>på d<strong>en</strong><br />
r<strong>en</strong>t fysiske organisering<strong>en</strong> av Forsvaret, m<strong>en</strong> berører<br />
politiske beslutninger som på det tidspunktet ikke var<br />
fattet.<br />
Akkurat disse formulering<strong>en</strong>e ble tatt opp av<br />
Changemaker, som gjorde det de kalte innføring av<br />
Bush-doktrin<strong>en</strong> til et av to hovedangrepspunkter i sin<br />
kampanje mot Devolds politikk. D<strong>en</strong> andre hovedsak<strong>en</strong><br />
deres var at de m<strong>en</strong>te d<strong>en</strong> nye langtidsplan<strong>en</strong> for<br />
Forsvaret hadde altfor lite fokus på fredsbevar<strong>en</strong>de operasjoner<br />
i FN-regi. Devolds skrivemåte åpnet for militære<br />
operasjoner ikke bare med FN, m<strong>en</strong> også r<strong>en</strong>e Natooperasjoner<br />
og deltagelse i koalisjoner av villige som<br />
heller ikke Nato nødv<strong>en</strong>digvis inngår i.<br />
Plan<strong>en</strong> ble lagt <strong>en</strong>delig <strong>fra</strong>m og vedtatt vår<strong>en</strong> 2004.<br />
Changemaker kunne feire <strong>en</strong> lit<strong>en</strong> seier da<br />
Stortingsflertallet krevde <strong>en</strong> eksplisitt formulering mot<br />
Bush-doktrin<strong>en</strong>s formuleringer om forkjøpskrig i tekst<strong>en</strong>.<br />
M<strong>en</strong> ellers fikk Devold det stort sett som hun<br />
ville.
ikkevold 1/2005 Farvel til Forsvaret<br />
11<br />
Ikke forsvar; angrep<br />
Et praktisk utslag av Devolds nye organisering, er at<br />
samtlige norske programmer for sate<strong>litt</strong>basert militær<br />
havovervåkning avsluttes umiddelbart. Dette har ikke<br />
fått noe oppmerksomhet i det hele tatt, m<strong>en</strong> viser med<br />
all tydelighet at nå er def<strong>en</strong>sive forsvarstiltak ikke prioritert.<br />
Devold synes det holder å kjøpe disse tj<strong>en</strong>est<strong>en</strong>e<br />
<strong>fra</strong> kommersielle tilbydere. Kan hun stole på noe slikt i<br />
<strong>en</strong> krisesituasjon? Et annet utslag er at Heimevernet<br />
bygges kraftig ned og blir <strong>en</strong>da mer av et militært B-lag<br />
<strong>en</strong>n det er i dag. M<strong>en</strong> én del av Heimevernet får mer<br />
opplæring og dyrere materiell <strong>en</strong>n no<strong>en</strong> gang før. Det<br />
er HVs sp<strong>litt</strong>er nye antiterrorstyrke.<br />
Utvikling<strong>en</strong> i Sjøforsvaret kan kort oppsummeres<br />
slik: Kystfort<strong>en</strong>e legges ned. Ing<strong>en</strong> tror l<strong>en</strong>gre at Norge<br />
skal invaderes <strong>fra</strong> sjø<strong>en</strong>. Missiltorpedobåt<strong>en</strong>e i Haukklass<strong>en</strong><br />
fases ut. Kystvakt<strong>en</strong> får dårligere kår. I stedet<br />
satses det <strong>en</strong>orme summer på krigsskip som kan brukes<br />
i off<strong>en</strong>sive operasjoner, nærmere bestemt de nye fregatt<strong>en</strong>e<br />
i Fritjof Nans<strong>en</strong>-klass<strong>en</strong>, med <strong>en</strong> prislapp på nærmere<br />
20 milliarder kroner. Disse har fått et amerikansk<br />
kommunikasjonssystem og dermed gode muligheter til<br />
å koordinere sin fremtidige ildgivning med allierte styrker.<br />
I Luftforsvaret satses det <strong>litt</strong> på kamphelikoptre, m<strong>en</strong><br />
mest på bombefly. Først ble alle F-<strong>16</strong> bygget om og<br />
utstyrt med bakkebomber som <strong>en</strong> del av ars<strong>en</strong>alet sitt.<br />
Og m<strong>en</strong>s pilotutdanning<strong>en</strong> er <strong>en</strong>dret med et sterkt<br />
fokus på bakkemål i stedet for patruljering av luftområder,<br />
diskuterer politikerne innkjøp av <strong>en</strong> helt ny g<strong>en</strong>erasjon<br />
kampfly. Favoritt<strong>en</strong> er forløpig amerikanske<br />
Joint Strike Fighter, og prislapp<strong>en</strong> vil fort komme over<br />
50 milliarder norske kroner.<br />
Perfekt natur for bombefly<br />
I Nord-Norge klager kommunepolitikere over at militærbas<strong>en</strong>e<br />
bygges ned og at det taper gode inntekter <strong>fra</strong><br />
Forsvaret. M<strong>en</strong> helt ut<strong>en</strong> militært nærvær skal de ikke<br />
være. Norge har nemlig med sin varierte natur og forholdsvis<br />
spinkle bosetting gode muligheter til å fungere<br />
som militært øvelsesområde for allierte land.<br />
Frisvold / Devold Foto: Torbjørn Kjosvold / Forsvarets medies<strong>en</strong>ter<br />
Tidligere forsvarssjef Frisvold Foto: Per Thrana / Forsvarets medies<strong>en</strong>ter<br />
Regionfelt Østlandet kan bli etts likt område, m<strong>en</strong> særlig<br />
Halkavarre i Finnmark er interessant for øving med<br />
bombefly.<br />
I <strong>en</strong> særavtale mellom Norge og Nederland, gis<br />
nederlandske militære løfte om lov til å øvelsesbombe i<br />
egnede områder i Norge (i praksis vil dette si<br />
Halkavarre-feltet) både dagtid og nattestid når som<br />
helst på året. Dette harmonerer dårlig med reindriftsinteress<strong>en</strong>e<br />
i området, som for øvrig m<strong>en</strong>er Forsvaret<br />
b<strong>en</strong>ytter deres områder urettmessig.<br />
Forut<strong>en</strong> å øve samm<strong>en</strong>, skal Norge også krige samm<strong>en</strong><br />
med nederlandske soldater. Telemark Bataljon er<br />
innlemmet i det 1. tysk-nederlandske korps, i tillegg til<br />
samarbeid man allerede har med de samme soldat<strong>en</strong>e<br />
gj<strong>en</strong>nom Natos reaksjonsstyrker og et mulig <strong>fra</strong>mtidig<br />
samarbeid gj<strong>en</strong>nom EUs væpnede styrker.<br />
Nye ansettelsesforhold<br />
Personellmessig skal Forsvaret også <strong>en</strong>dres totalt. Ikke
12 Farvel til Forsvaret<br />
ikkevold 1/2005<br />
bare skal 5000 personer bort i løpet av få år, m<strong>en</strong> alle<br />
de gj<strong>en</strong>vær<strong>en</strong>de vil få <strong>en</strong>drede vilkår.<br />
Offisersorganisasjon<strong>en</strong>e er rask<strong>en</strong>de fordi regjering<strong>en</strong><br />
med et p<strong>en</strong>nestrøk tok <strong>fra</strong> dem deres særegne oppsigelsesvern.<br />
Og i fremtid<strong>en</strong> skal Forsvaret i mye større grad<br />
<strong>en</strong>n før basere seg på vervede mannskaper i stedet for<br />
ansatte. Opplæring<strong>en</strong> <strong>en</strong>dres kraftig, og innholdet i<br />
vernepliktstid<strong>en</strong> blir mer spesialisert.<br />
Et s<strong>en</strong>tralt formål med dette er å utdanne et betydelig<br />
større antall spesialsoldater til bruk ut<strong>en</strong>lands, samtidig<br />
som man ikke vil sitte med arbeidsgiveransvar for<br />
store grupper personer med stridserfaring når de blir<br />
for gamle for slike oppgaver. Et annet grep som ble<br />
gjort, var å <strong>en</strong>dre beordringsregelverket. Tidligere var<br />
det slik at dersom <strong>en</strong> offiser ble beordret til oppdrag i<br />
utlandet, kunne vedkomm<strong>en</strong>de nekte med h<strong>en</strong>visning<br />
til familiære forhold eller personlig overbevisning.<br />
D<strong>en</strong>ne mulighet<strong>en</strong> er nå fjernet, med tilbakevirk<strong>en</strong>de<br />
kraft også for offiserer som har jobbet i Forsvaret i flere tiår.<br />
Et interessant trekk ved nedbemanning<strong>en</strong>e som foregår,<br />
er at Forsvaret i dag har <strong>en</strong>da færre kvinnelige<br />
ansette <strong>en</strong>n for fire år sid<strong>en</strong>.<br />
Nye doktriner<br />
Devold måtte gi tapt overfor Stortinget om anledning<strong>en</strong><br />
til å delta i såkalt prev<strong>en</strong>tiv krigføring, m<strong>en</strong> satte<br />
straks i gang Forsvaret med å skrive om selve doktrin<strong>en</strong>e,<br />
grunnlagsdokum<strong>en</strong>t<strong>en</strong>e for hvordan Norges militære<br />
makt skal kunne anv<strong>en</strong>des. De nye doktrin<strong>en</strong>e blir<br />
langt mer g<strong>en</strong>erelle i sin utforming <strong>en</strong>n de gamle, noe<br />
som på alle måter gir mer fleksibilitet. M<strong>en</strong> på no<strong>en</strong><br />
punkter er forsvarssjef Frisvold som i september signerte<br />
d<strong>en</strong> nye doktrin<strong>en</strong> for landoperasjoner svært konkret.<br />
De går blant annet nærmere inn på bruk<strong>en</strong> av<br />
såkalte psykologiske operasjoner (PSYOPS) og villedning<br />
som virkemiddel i krigføring. De beskriver hvordan<br />
både fi<strong>en</strong>d<strong>en</strong>, egne styrker og nøytrale tredjeparter<br />
kan og bør utsettes for psykologiske operasjoner i <strong>en</strong><br />
krigssituasjon. Disse virkemidl<strong>en</strong>e er svært kontroversielle.<br />
Farvel til Devold?<br />
I skriv<strong>en</strong>de stund ser det ut til at Kristin Krohn Devolds<br />
periode går mot slutt<strong>en</strong>. M<strong>en</strong> det er bare fordi et annet<br />
regjeringsalternativ leder på m<strong>en</strong>ingsmåling<strong>en</strong>e.<br />
Tross alle skandal<strong>en</strong>e, blir Devold neppe kastet før peri-<br />
Norske soldater kroppsvisiterer passasjerer<br />
på togstasjon<strong>en</strong> i Mitrovica (Kosovo)<br />
Foto: Torbjørn Kjosvold / Forsvarets medies<strong>en</strong>ter<br />
od<strong>en</strong>s utløp, selv om hun rekker <strong>en</strong>da <strong>en</strong> runde eller to<br />
til i Kontroll- og konstitusjonskomite<strong>en</strong> før feri<strong>en</strong>. Siste<br />
omgang der skyldes salget av Lista Flystasjon, som<br />
Riksrevisjon<strong>en</strong> rettet skarp kritikk mot etter at <strong>en</strong> kjøpergruppe<br />
fikk overta hele flyplass<strong>en</strong> gratis – mot at de<br />
også godtok å få <strong>en</strong> kontantsum på 11 millioner kroner<br />
i hånda.<br />
Tross alle sine feil, er Devold vinner<strong>en</strong> av kamp<strong>en</strong><br />
om det norske Forsvaret. Javel, hun har ledet norske<br />
soldater til omstridt krigsinnsats i Afghanistan og Irak<br />
ut<strong>en</strong> å oppnå verk<strong>en</strong> fred eller demokratisering no<strong>en</strong><br />
av sted<strong>en</strong>e.<br />
Hun har mistet kontroll over omstilling<strong>en</strong> av<br />
Forsvaret. Altfor mange dyre deler av <strong>en</strong>dringsprosess<strong>en</strong>e<br />
er forsøkt lurt unna med kreativ regnskapsføring<br />
<strong>fra</strong> økonom<strong>en</strong>e h<strong>en</strong>nes, og som <strong>en</strong>este statlige <strong>en</strong>het<br />
fikk Forsvaret s<strong>en</strong>dt hele 2003-regnskapet sitt i retur av<br />
Riksrevisjon<strong>en</strong> ved inngang<strong>en</strong> til november måned. Nå<br />
er Riksrevisjon<strong>en</strong>s gj<strong>en</strong>nomgang av regnskap<strong>en</strong>e for<br />
2004 like om hjørnet.<br />
M<strong>en</strong> Devold er seierherr<strong>en</strong> like fullt. Hun har<br />
gj<strong>en</strong>nomført d<strong>en</strong> mest omfatt<strong>en</strong>de reform<strong>en</strong> av de norske<br />
væpnede styrk<strong>en</strong>e sid<strong>en</strong> tid<strong>en</strong> like etter 2. verd<strong>en</strong>skrig.<br />
Absolutt alt er nytt: <strong>fra</strong> datasystem<strong>en</strong>e i administrasjon,<br />
via logistikkapparatet, ansettelsesforhold<strong>en</strong>e,<br />
opplæring<strong>en</strong>, våp<strong>en</strong>system<strong>en</strong>e i samtlige våp<strong>en</strong>gr<strong>en</strong>er,<br />
mange av lokalisering<strong>en</strong>e for Forsvarets in<strong>fra</strong>struktur,<br />
og nå til slutt de grunnlegg<strong>en</strong>de doktrin<strong>en</strong>e som styrer<br />
bruk<strong>en</strong> av norsk våp<strong>en</strong>makt.<br />
Til sist har hun nå ansatt som ny forsvarssjef d<strong>en</strong><br />
samme Sverre Dies<strong>en</strong> som stod for visjon<strong>en</strong>e da det<br />
nye Forsvaret tok form. Og i forbindelse med Dies<strong>en</strong>s<br />
inntred<strong>en</strong>, har nest<strong>en</strong> hele toppledels<strong>en</strong> b<strong>litt</strong> byttet ut<br />
med offiserer som står for d<strong>en</strong> samme linj<strong>en</strong> som ham.<br />
Kristin Krohn Devolds kan på ing<strong>en</strong> måte puste lettet<br />
ut dersom hun forsvinner ut av regjeringskontor<strong>en</strong>e til<br />
høst<strong>en</strong>.<br />
Det er på tide å gjøre seg kj<strong>en</strong>t med det nye<br />
Forsvaret. Det gamle Forsvaret som fredsbevegels<strong>en</strong><br />
gikk i krig<strong>en</strong> mot, er rett og slett borte.<br />
Og som <strong>en</strong> siste hils<strong>en</strong> <strong>fra</strong> Devold til <strong>en</strong> ev<strong>en</strong>tuell ny<br />
regjering: Langtidsplan<strong>en</strong> for Forsvaret innebærer at<br />
budsjett<strong>en</strong>e og struktur<strong>en</strong> ligger fast helt til år 2008. En<br />
ny forsvarsminister vil i praksis måtte administrere<br />
Devolds byggverk de tre første år<strong>en</strong>e.
ikkevold 1/2005 Midtøst<strong>en</strong><br />
13<br />
Palestinas <strong>fra</strong>mtid<br />
Jørg<strong>en</strong> Johans<strong>en</strong><br />
For første gang i verd<strong>en</strong>shistori<strong>en</strong> har <strong>en</strong> presid<strong>en</strong>t<br />
b<strong>litt</strong> valgt på et program om bruk av aktiv ikkevold.<br />
Abu Maz<strong>en</strong> b<strong>en</strong>yttet hver <strong>en</strong>este mulighet<br />
under valgkampanj<strong>en</strong> sin<br />
til å argum<strong>en</strong>tere mot<br />
bruk av vold i kamp<strong>en</strong> for<br />
et fritt Palestina. Ifølge<br />
Abu Maz<strong>en</strong> har d<strong>en</strong> andre<br />
intifada<strong>en</strong> bare skapt <strong>en</strong><br />
dårligere situasjon for det<br />
palestinske folk. Bruk<strong>en</strong><br />
av selvmordsbombere, bilbomber,<br />
raketter og andre<br />
væpna angrep har ikke<br />
ført <strong>fra</strong>m mot d<strong>en</strong> overlegne<br />
krigsmaskin<strong>en</strong> til<br />
Israel. Nå er spørsmål<strong>en</strong>e<br />
om han får fremganger i<br />
sin forhandlingslinje med<br />
Israel og om han på alvor<br />
vil gj<strong>en</strong>nomføre ikkevoldelig<br />
motstand.<br />
Epok<strong>en</strong> Arafat er over<br />
Det var et historisk valg i<br />
Palestina å velge presid<strong>en</strong>t<br />
etter Arafat. Hans lederskikkelse<br />
har dominert<br />
landet totalt de siste tretti<br />
år. Ing<strong>en</strong> ann<strong>en</strong> kunne<br />
hevde å repres<strong>en</strong>tere det palestinske folk eller være i<br />
nærhet<strong>en</strong> av å ha hans status. Nå er han borte og<br />
andre skal ta over. Hans autoritære lederstil har l<strong>en</strong>ge<br />
b<strong>litt</strong> kritisert internt, m<strong>en</strong> ing<strong>en</strong> har på alvor utfordret<br />
hans posisjon. Islamske Jihad og Hamas har nektet å<br />
følge hans linje, m<strong>en</strong> har aldri hatt no<strong>en</strong> som kunne<br />
fremstå som <strong>en</strong> legitim repres<strong>en</strong>tant for det palestinske<br />
folk. Det kunne Arafat. Korrupsjon<strong>en</strong> innom PLO, de<br />
mange forskjellige Sikkerhetstj<strong>en</strong>est<strong>en</strong>e som Arafat<br />
bygde opp og kontrollerte og ansettels<strong>en</strong>e av slektninger<br />
og nære v<strong>en</strong>ner i fremtred<strong>en</strong>de posisjoner skapte<br />
mye misnøye. Nå har Abu Maz<strong>en</strong> lovet å rydde opp.<br />
Lokalvalg<strong>en</strong>e og Hamas<br />
Abu Maz<strong>en</strong> tilhører Arafats g<strong>en</strong>erasjon m<strong>en</strong> har tydelig<br />
brutt mye av det d<strong>en</strong> gamle leder<strong>en</strong> stod for. Nå skal<br />
det ryddes opp har han lovet. Dette er ing<strong>en</strong> lett oppgave<br />
og de komm<strong>en</strong>de lokale valg<strong>en</strong>e og parlam<strong>en</strong>tsvalget<br />
i juli vil være avgjør<strong>en</strong>de for hans muligheter til<br />
å klare av de vanskelige oppgav<strong>en</strong>e han har påtatt seg.<br />
I lokalvalg<strong>en</strong>e stiller også Hamas opp og det vil bli veldig<br />
avgjør<strong>en</strong>de for deres posisjon fremover hvor mange<br />
stemmer de får der. Hamas har som religiøst parti et<br />
godt rykte i store deler av Vestbank<strong>en</strong> og på Gaza.<br />
Deres langvarige innsats med sosialt arbeid har gitt<br />
dem et godt rykte og de var d<strong>en</strong> <strong>en</strong>este opposisjon<strong>en</strong><br />
av betydning under Arafats regime. Mange som lever i<br />
flyktningleierne har fått<br />
så vel fysisk som moralsk<br />
støtte av Hamas gj<strong>en</strong>nom<br />
mange år. På lokalplanet<br />
har mange av Hamas<br />
sine politikere bedre<br />
rykte <strong>en</strong>n repres<strong>en</strong>tant<strong>en</strong>e<br />
<strong>fra</strong> Fatah. Blant <strong>en</strong><br />
del yngre m<strong>en</strong>n har også<br />
Hamas sine selvmordsaksjoner<br />
vært betydningsfulle<br />
som symboler på at<br />
man ikke har gitt opp<br />
kamp<strong>en</strong> mot okkupasjon<strong>en</strong>.<br />
Få har no<strong>en</strong>sinne<br />
trodd at de skulle kunne<br />
bekjempe det israelske<br />
militærapparatet, m<strong>en</strong><br />
no<strong>en</strong> har hatt <strong>en</strong> viss tro<br />
på at de kunne gjøre det<br />
for kostbart for d<strong>en</strong><br />
Israelske stat<strong>en</strong> å fortsette<br />
med bosetning<strong>en</strong>e.<br />
Hamas vil fortsatt ha <strong>en</strong><br />
viktig plass i palestinsk<br />
politikk i mange år <strong>fra</strong>mover.<br />
Mye tyder på at de<br />
er villige til å forhandle og kompromisse dersom det<br />
kan vises til fremganger i praktisk politikk.<br />
Parlam<strong>en</strong>tsvalget er viktig<br />
D<strong>en</strong> 17. juli er d<strong>en</strong> preliminære dato<strong>en</strong> for parlam<strong>en</strong>tsvalget.<br />
Det vil bli helt avgjør<strong>en</strong>de for d<strong>en</strong> videre utvikling<br />
i Midtøst<strong>en</strong>. Når det avholdes vil Abu Maz<strong>en</strong> har<br />
vært presid<strong>en</strong>t i nærmere 200 dager og folk vil kunne<br />
bedømme om han kan levere hva han har lovet eller<br />
ikke. Dersom han kan vise til fremgang på no<strong>en</strong> av de<br />
områder han har lovet å satse så har han rimelig gode<br />
muligheter til å få sine folk inn i parlam<strong>en</strong>tet. Hvem<br />
som er ”hans folk” er derimot ikke helt klart. Fatah har<br />
store indre sp<strong>en</strong>ninger mellom d<strong>en</strong> gamle garde og <strong>en</strong><br />
ny g<strong>en</strong>erasjon velutdannede, ivrige og sterke politisk<br />
bevisste m<strong>en</strong>nesker. Under Arafat satt ”Tunis-g<strong>en</strong>erasjon<strong>en</strong>s”<br />
folk på alle s<strong>en</strong>trale plasser i maktapparatet og<br />
de har nektet å la yngre slippe til. Fatas ungdomsorganisasjon<br />
har <strong>en</strong> pinelig høy gj<strong>en</strong>nomsnittsalder fordi<br />
det ikke har vært muligheter til å avansere opp i systemet.<br />
Nå håper man at det skal bli et reelt g<strong>en</strong>erasjonsskifte<br />
i det komm<strong>en</strong>de valget.<br />
Det er <strong>en</strong>da usikkert om Hamas vil stille med lister<br />
til Parlam<strong>en</strong>tsvalget. Mye vil avh<strong>en</strong>ge av hvilke avtaler
14 Midtøst<strong>en</strong><br />
ikkevold 1/2005<br />
om våp<strong>en</strong>hvile Abu Maz<strong>en</strong> og Hamas kommer til å<br />
kunne inngå, og respektere, i måned<strong>en</strong>e <strong>fra</strong>m til valget.<br />
Det er ing<strong>en</strong> tvil om at d<strong>en</strong> palestinske stat vil tj<strong>en</strong>e på<br />
at Hamas stiller til valg.<br />
Israels politikk<br />
I okkupasjonsmakt<strong>en</strong> Israel har statsminister<strong>en</strong> ikke<br />
vist tegn til å revidere sin politikk. Sharon b<strong>en</strong>ytter<br />
hver minste anledning til å sette inn sin overlegne<br />
militærmakt. Det skjer både gj<strong>en</strong>nom å drepe <strong>en</strong>keltindivider<br />
(og de som tilfeldigvis befinner seg i nærhet<strong>en</strong>)<br />
og massiv gj<strong>en</strong>gjeldelse mot sivile. Sid<strong>en</strong> d<strong>en</strong> andre<br />
intifada<strong>en</strong> startet har Israel tatt livet mer <strong>en</strong>n fire ganger<br />
så mange palestinere som antallet Israeler omkommet<br />
gj<strong>en</strong>nom palestinske angrep. Hans retorikk om å<br />
ville ha fred motsies daglig gj<strong>en</strong>nom bygging<strong>en</strong> av<br />
mur<strong>en</strong> og fortsatt ekspansjon av bosetning<strong>en</strong>e på<br />
Vestbredd<strong>en</strong>.<br />
Det er åp<strong>en</strong>bart at Sharon og IDF (Israeli Def<strong>en</strong>ce<br />
Forces) behøver et visst voldelig motstand <strong>fra</strong> palestinerne<br />
for å kunne rettferdiggjøre sin massive voldsbruk<br />
på okkuperte områder. Det er derfor veldig problematisk<br />
for IDF at flere og flere soldater og offiserer nå nekter<br />
å tj<strong>en</strong>estegjøre på Vestbredd<strong>en</strong> og i Gaza. Bare tank<strong>en</strong><br />
på å nekte militæret var nærmest ikke-eksister<strong>en</strong>de<br />
i Israel for ti år sid<strong>en</strong>. Nå er d<strong>en</strong> i øk<strong>en</strong>de grad <strong>en</strong> del<br />
av d<strong>en</strong> off<strong>en</strong>tlige debatt<strong>en</strong>.<br />
<strong>Ikkevold</strong> i Palestina<br />
Bevissthet<strong>en</strong> om at det er Israel som tj<strong>en</strong>er på d<strong>en</strong><br />
palestinske bruk<strong>en</strong> av vold sprer seg i dag hos d<strong>en</strong><br />
palestinske befolkning<strong>en</strong>. At Abu Maz<strong>en</strong> fikk 62 pros<strong>en</strong>t<br />
av stemm<strong>en</strong>e på et valgmanifest dominert av<br />
<strong>Ikkevold</strong> er <strong>en</strong> historisk h<strong>en</strong>delse, ikke bare i Palestina.<br />
Dette er unikt uansett hvilket land man studerer. Noe<br />
av grunn<strong>en</strong> til dette fokus er at erfaring<strong>en</strong>e <strong>fra</strong> d<strong>en</strong><br />
andre intifad<strong>en</strong> har vært svært dårligere. Samm<strong>en</strong>lignet<br />
med d<strong>en</strong> første intifada<strong>en</strong> så er d<strong>en</strong> nåvær<strong>en</strong>de <strong>en</strong><br />
katastrofe. Alt har b<strong>litt</strong> verre. Det første opprøret <strong>fra</strong><br />
1987 til 1993 var preget av massiv bruk av ikkevold.<br />
Streiker, blokader, demonstrasjoner, boikotter og protester<br />
var med på å løfte d<strong>en</strong> palestinske sak opp på<br />
d<strong>en</strong> politiske dagsord<strong>en</strong>. At kamp<strong>en</strong> også inneholdt<br />
steinkasting mot okkupantmakt<strong>en</strong>s tanks og soldater<br />
var mer symbolisk motstand <strong>en</strong>n faktisk voldsbruk.<br />
Dessverre var det disse steinkast<strong>en</strong>de unggutt<strong>en</strong>e som<br />
media fokuserte på og som derfor har festet seg på folk<br />
netthinne. M<strong>en</strong> kamp<strong>en</strong> d<strong>en</strong> gang var så mye mer <strong>en</strong>n det.<br />
Mange nye initiativ<br />
Mange initiativ tas i dag for å ta opp igj<strong>en</strong> tråd<strong>en</strong> <strong>fra</strong><br />
d<strong>en</strong> gang<strong>en</strong>. Organisasjoner og nettverks dannes for å<br />
både øke bevissthet<strong>en</strong> om ikkevold<strong>en</strong>s muligheter og<br />
praktisk forberede <strong>en</strong> slik kamp. G<strong>en</strong>e Sharps og andres<br />
bøker om ikkevoldskamp i andre deler av verd<strong>en</strong> oversettes<br />
til arabisk og studeres av <strong>en</strong> ny g<strong>en</strong>erasjon. De<br />
som stod bak og var ledere i d<strong>en</strong> første intifad<strong>en</strong> har<br />
fått <strong>en</strong> ny status og b<strong>en</strong>yttes som ressurspersoner i d<strong>en</strong><br />
bølge av diskusjon, studier og tr<strong>en</strong>ing som nå sprer seg<br />
i Palestina. Hvordan dette vil utvikle seg er vanskelig å<br />
vite. M<strong>en</strong> at det er <strong>en</strong> øk<strong>en</strong>de mistro mot voldelig motstand<br />
er helt sikkert.<br />
Middle East Nonviol<strong>en</strong>ce and Democracy (MEND)<br />
En av de mest ekspansive organisasjon<strong>en</strong>e er MEND.<br />
Dette er <strong>en</strong> organisasjon som nå går inn i sitt ått<strong>en</strong>de<br />
år. Aktivitet<strong>en</strong> har økt med alder<strong>en</strong> og nå har de i tillegg<br />
til hovedkontoret i Øst-Jerusalem opprettet åtte<br />
lokalavdelinger på Vestbredd<strong>en</strong>. Under ledelse av Lucy<br />
Nusseibeh som i sin tid jobbet med Mubarak Awad i<br />
Palestinian C<strong>en</strong>ter for the Study of Non-Viol<strong>en</strong>ce har<br />
MEND vokst til å bli <strong>en</strong> viktig organisasjon for utdanning<br />
og tr<strong>en</strong>ing i demokrat og ikkevold. De har utiklet<br />
gode relasjoner til PA (selvstyremyndighet<strong>en</strong>e) og har<br />
gode kontakter med mange andre nettverk.<br />
MEND har satset på <strong>en</strong> kombinasjon av massekommunikasjon<br />
og små grupper som arbeider int<strong>en</strong>st. Som<br />
eksempler på aktiviteter som når ut til mange kan nevnes<br />
<strong>en</strong> veldig populær såpeopera som har gått på radio<br />
de siste år<strong>en</strong>e. Med humor, politikk brodd og kunnskap<br />
har de nådd it til et bredt publikum og oppfølginger er<br />
allerede planlagt. De har også rettet seg mot barn og<br />
gjort <strong>en</strong> palestinsk versjon av ”Sesame Street”. Her står<br />
gj<strong>en</strong>sidig respekt, forståelse og selvbevissthet som s<strong>en</strong>trale<br />
budskap til d<strong>en</strong> oppvoks<strong>en</strong>de g<strong>en</strong>erasjon.<br />
Dukk<strong>en</strong>e tar opp aktuelle temaer og forklarer dem på<br />
<strong>en</strong> måte som barn forstår.<br />
MEND har også bygget opp kontorer rundt på de<br />
fleste større byer på Vestbredd<strong>en</strong>. Disse driver tr<strong>en</strong>ing i<br />
ikkevold, studiesirkler i demokrati og integrering av<br />
lokalbefolkning i arbeidet for fred med fredlige midler.<br />
Disse s<strong>en</strong>tr<strong>en</strong>e er relativt autonome og utvikler seg i<br />
forskjellige retninger. No<strong>en</strong> vil starte Internettcafe,<br />
andre bibliotek eller speiderklubber for ungdommer.<br />
Felles er at virksomhet<strong>en</strong> skall fremme kunnskap om<br />
ikkevold og demokrati. I tid<strong>en</strong> som kommer planlegges<br />
det mer spesifikke utdanningsprosjekter for voksne.<br />
Samm<strong>en</strong> med universitet og PA skal det startes utdanning<br />
av Sikkerhetsstyrk<strong>en</strong>e i m<strong>en</strong>neskerettigheter og<br />
ikkevold.<br />
Samm<strong>en</strong> med mange andre initiativ vil MENDs aktiviteter<br />
kunne få stor påvirkning på <strong>en</strong> <strong>fra</strong>mtidig palestinsk<br />
stat. Det er veldig mange høye hindre igj<strong>en</strong> før<br />
<strong>fra</strong>mtid<strong>en</strong> kan se lysere ut, m<strong>en</strong> mulighet<strong>en</strong> til <strong>en</strong><br />
ann<strong>en</strong> utvikling er til stede. Da må også omverd<strong>en</strong><br />
sette større krav til maktelit<strong>en</strong> i Washington DC og i<br />
Israel. Om ”løsning<strong>en</strong>” skal være at Israel forlater d<strong>en</strong><br />
lille sandstranda som kalles Gaza og Israel fortsatt skal<br />
okkupere Vestbredd<strong>en</strong> som et Bantustan med <strong>en</strong><br />
mange meter høy betongmur rundt ett tett nettverk av<br />
”sikkerhetssoner” mellom israelske bosetninger, så vil<br />
ikke utvikling<strong>en</strong> bli fredelig. Frustrasjon, desperasjon<br />
og håpløshet vil lett kunne utløse <strong>en</strong> ny voldsbølge <strong>fra</strong><br />
mange aktører i Midtøst<strong>en</strong>.<br />
Store deler av det palestinske og det israelske samfunnet<br />
er kloke m<strong>en</strong>nesker som ikke fortj<strong>en</strong>er <strong>en</strong> slik<br />
politikk.<br />
Intifada, Zionism, imperialism and Palestinian Resistance av Phil<br />
Marshall. Utgitt av Bookmarks 1989.<br />
Intifada. The Inside Story of the Palestinian Upraising that<br />
Changed the Middle East Equation av Ze’ev Schiff og Ehud<br />
Ya’ari. Utgitt av Touchstone 1989.<br />
Living the Intifada av Andrew Rigby. Utgitt av Zed Books 1991.
ikkevold 1/2005 Midtøst<strong>en</strong><br />
15<br />
Israels mange dilemmaer<br />
Komm<strong>en</strong>tar: Trine Eklund<br />
Åreise i Palestina er <strong>en</strong> flott opplevelse. Palestinere er<br />
v<strong>en</strong>nlige, gjestfrie og blide, med stor integritet og<br />
stolthet. Derimot er velkomst<strong>en</strong> <strong>en</strong> blir møtt med når<br />
vi lander på Israelsk jord, verk<strong>en</strong> v<strong>en</strong>nlig eller hyggelig.<br />
Dilemma 1<br />
Israel vil gjerne ha turister, økonomi<strong>en</strong> er skral og<br />
arbeidsløshet<strong>en</strong> stor. Allikevel behandles alle turister<br />
som kommer til B<strong>en</strong> Gurion flyplass som pot<strong>en</strong>sielle<br />
terrorister med passkontroller og forhør. Hvis d<strong>en</strong> unge<br />
kvinn<strong>en</strong> i ett av de mange glassbur<strong>en</strong>e ikke liker deg<br />
eller måt<strong>en</strong> du svarer på, blir du forvist til et hjørne<br />
eller et rom hvor du v<strong>en</strong>ter i 4 lange og 4 brede m<strong>en</strong>s<br />
passet ditt sjekkes.<br />
Så et nytt forhør av <strong>en</strong> ann<strong>en</strong> person. De samme<br />
dumme spørsmål<strong>en</strong>e om igj<strong>en</strong> og om igj<strong>en</strong>. Spørsmål<br />
som ikke har noe med sikkerhet å gjøre. Så tilbake med<br />
passet – igj<strong>en</strong> v<strong>en</strong>ting – og <strong>en</strong> tredje person som fortsetter<br />
på de samme ekstremt tåpelige spørsmål<strong>en</strong>e og<br />
komm<strong>en</strong>tar<strong>en</strong>e.<br />
Dilemma 2<br />
Israel <strong>fra</strong>mheves som region<strong>en</strong>s <strong>en</strong>este demokrati. Det<br />
som imidlertid møter <strong>en</strong>, er <strong>en</strong> militærstat hvor tungt<br />
bevæpnete soldater peker på deg med sine mitraljøser.<br />
Ikke særlig hyggelig eller turistv<strong>en</strong>nlig.<br />
Soldat<strong>en</strong>e er der overalt – på gat<strong>en</strong>, ut<strong>en</strong>for butikker<br />
og magasiner, ved inngang<strong>en</strong> til restauranter. De sjekker<br />
passet ditt og deg – lar deg gå gj<strong>en</strong>nom detektor for<br />
å komme inn. Selv føler jeg meg ytterst utrygg med alle<br />
disse pur unge med ladde geværer og utstyrt som<br />
månem<strong>en</strong>n.<br />
Dilemma 3<br />
"Sikkerhet" blir brukt som motiv for <strong>en</strong>hver ekstraordinær<br />
handling. Som f.eks. alle kontrollpost<strong>en</strong>e og<br />
checkpoint<strong>en</strong>e.<br />
Det vrimler av soldater som alle har sin m<strong>en</strong>ing om<br />
hva begrepet "kontroll" innebærer. Dermed er du helt<br />
prisgitt d<strong>en</strong> soldat<strong>en</strong> som stopper deg. No<strong>en</strong> <strong>en</strong>ser deg<br />
ikke, andre smiler og prater, titter på passet og slipper<br />
deg gj<strong>en</strong>nom Atter andre lager oppstyr, ringer hit og<br />
dit, ber om ekstra papirer som han gjerne holder opp<br />
ned og leser og leser. Atter andre spør hvordan du har<br />
sluppet gj<strong>en</strong>nom tidligere sperringer: "Slapp dere<br />
gj<strong>en</strong>nom checkpoint"? "Nei – vi fløy over", svarer vi.<br />
Ett sted vil de slippe oss turister gj<strong>en</strong>nom, m<strong>en</strong> ikke<br />
sjåfør<strong>en</strong> som de påstår er israeler, (Sivile israelere har<br />
ikke tillatelse til å reise inn i okkuperte byer – "av sikkerhetsmessige<br />
årsaker"). Vår sjåfør er palestiner og bor<br />
i Jerusalem. Bor han i Jerusalem, må han være israeler!<br />
Vi får kjøre med eskorte til neste kontrollpost – hvor<br />
overordnete ikke vet hva han skal gjøre. To timer tar<br />
det å få klarert oss via IDF (Israeli Def<strong>en</strong>ce Force), til<br />
tross for at de forl<strong>en</strong>gst hadde klarert oss.<br />
Vi prater med soldat<strong>en</strong>e i mellomtid<strong>en</strong>, og de lar oss<br />
forstå at de er grundig lei hele skuespillet. De har ikke<br />
personlig i mot palestinere – vil helst kaste geværet og<br />
bli med oss…<br />
Dilemma 4<br />
Israel vil gjerne opptre som demokratisk stat, m<strong>en</strong> bryter<br />
internasjonal lov og rett. For eksempel med f<strong>en</strong>gsling<br />
ut<strong>en</strong> grunn: En ungdom deltar i <strong>en</strong> martyr og<br />
v<strong>en</strong>ns begravelse. Arresteres og får 8 års f<strong>en</strong>gsel; En 24<br />
åring jobber i Jerusalem, m<strong>en</strong> bor i Betlehem (15 min.<br />
m/buss); har gal farge på ID kortet sitt når han blir<br />
kontrollert på gat<strong>en</strong> – sitter 6 måneder i f<strong>en</strong>gsel.<br />
Familier får huset revet av de underligste årsaker.<br />
Alle hus hvor <strong>en</strong> Kamikaze har bodd er hittil b<strong>litt</strong> revet<br />
ut<strong>en</strong> nåde. M<strong>en</strong> også andre hus rives ut<strong>en</strong> spesiell<br />
grunn. Det er nok at du har motsatt deg soldaters<br />
ordre, at du bor nær et settlem<strong>en</strong>t at ung<strong>en</strong>e dine har<br />
kastet stein ol. Bulldozer<strong>en</strong>e kommer - du får 15 min.<br />
på deg til å forlate huset – og huset rives i løpet av<br />
minutter. Bygger du opp igj<strong>en</strong> huset ditt, river soldat<strong>en</strong>e<br />
huset på nytt og i tillegg får du skyhøy bot.<br />
En familiefar ble f<strong>en</strong>gslet på mistanke. Rett<strong>en</strong> fant<br />
ham uskyldig, m<strong>en</strong> huset hans var i mellomtid<strong>en</strong><br />
revet. Ing<strong>en</strong> unnskyldning, ing<strong>en</strong> erstatning.<br />
Eksempl<strong>en</strong>e er mange. Spørsmålet er om d<strong>en</strong>ne type<br />
atferd <strong>fra</strong> israelsk side er for<strong>en</strong>lig med begrepet demokrati.<br />
Dilemma 5<br />
De såkalte settlem<strong>en</strong>ts – bygget på okkupert land og<br />
hvor settlerne trakasserer lokalbefolkning<strong>en</strong> på det<br />
groveste – ut<strong>en</strong> at rettstat<strong>en</strong> Israel griper inn. Jfr. de<br />
mange rapport<strong>en</strong>e om vold, trakassering, utest<strong>en</strong>ging<br />
<strong>fra</strong> egne jordbruksmarker, skyting mot lokalbefolkning<strong>en</strong><br />
og skremselsterror mot skolebarn som CPT-Hebron<br />
(Christian Peacemakers Team) rapporterer om.<br />
Det er israelske sivile borgere som forulemper, sågar<br />
myrder, ut<strong>en</strong> at det får rettslig forfølgelse.<br />
Dilemma 6<br />
Israel overtok 56 % av Palestina gj<strong>en</strong>nom FN-avtale i<br />
1948. Under seksdagerskrig<strong>en</strong> i 1967 okkuperte de i tillegg<br />
22 %, slik at det nåvær<strong>en</strong>de Palestina – som Israel<br />
fortsatt holder okkupert, består av 22 % av det opprinnelige<br />
Palestina. Dette tviholder palestiner<strong>en</strong>e på<br />
som sitt land og sin stat. Israel ønsker også dette området,<br />
og gjør alt de kan for å få palestinere til å gi opp<br />
og flytte ut.<br />
Dilemma 7<br />
Hva skjer med d<strong>en</strong> israelske befolkning<strong>en</strong> d<strong>en</strong> dag<strong>en</strong><br />
de åpner øyn<strong>en</strong>e, og ser hva de har vært med på i alle<br />
disse år<strong>en</strong>e? D<strong>en</strong> israelske befolkning<strong>en</strong> er i ferd med å<br />
måtte ta inn over seg alle overgrep<strong>en</strong>e, fordi også flere<br />
og flere israelere begynner å si i<strong>fra</strong>.
<strong>16</strong> 1905<br />
ikkevold 1/2005<br />
Hogg hodet av alle sve<br />
Anne Hel<strong>en</strong>e H. Mork<br />
1905 gikk <strong>en</strong> riksdagsrepres<strong>en</strong>tant på<br />
talerstol<strong>en</strong> i d<strong>en</strong> sv<strong>en</strong>ske Riksdag<strong>en</strong>s<br />
27.juni<br />
andrekammer. Temaet hans var unionsbruddet<br />
– og <strong>en</strong> norsk lesebok.<br />
P.P. Wald<strong>en</strong>ström m<strong>en</strong>te at nordm<strong>en</strong>n<strong>en</strong>e hele tid<strong>en</strong><br />
hadde hatt som mål å komme seg ut av union<strong>en</strong> med<br />
Sverige. Derfor hadde de i årevis brukt <strong>en</strong> lesebok for<br />
folkeskol<strong>en</strong> hvor det ble fortalt om <strong>en</strong> gutt som ville<br />
“hugge hovedet af alle sv<strong>en</strong>sker” når han <strong>en</strong> gang ble<br />
soldat.<br />
Og Wald<strong>en</strong>ström uttrykte stor respekt for lesebokas<br />
påvirkningskraft: “Det som går inn i barnet, det slår mer<br />
og mer rot, og det blir vanskelig å få ut av d<strong>en</strong> eldre<br />
mann<strong>en</strong>; det bærer frukt og forplanter seg <strong>fra</strong> g<strong>en</strong>erasjon<br />
till g<strong>en</strong>erasjon.”<br />
Nordahl Rolfs<strong>en</strong> som krigshisser?<br />
Nordahl Rolfs<strong>en</strong>s Lesebok for folkeskol<strong>en</strong> ble lest av de<br />
aller fleste norske skolebarn på dette tidspunktet.<br />
Stykket det var snakk om, var histori<strong>en</strong> om “Knud<br />
Plads<strong>en</strong>”. Dette var Rolfs<strong>en</strong>s relativt kreative omskriving<br />
av d<strong>en</strong> finske forfatter<strong>en</strong> Zacharias Topelius’ fortelling<br />
om “Pikku Matti”.<br />
Ifølge Rolfs<strong>en</strong>s versjon i leseboka <strong>fra</strong> 1892 er Knud<br />
<strong>en</strong> lit<strong>en</strong>, fattig, foreldreløs gutt som bor hos sine besteforeldre.<br />
Farfar<strong>en</strong> er gammel og blind, og han var soldat<br />
i krig<strong>en</strong> mot sv<strong>en</strong>sk<strong>en</strong>e i 1808. En dag kommer<br />
kronprins<strong>en</strong> til bygda, og Knud skal få låne farfar<strong>en</strong>s<br />
gamle uniformsbukser. Han blir veldig begeistret da<br />
han ser farfar<strong>en</strong>s sabel, og sier at når han blir stor og<br />
får lov til å slåss, skal han “hugge hovedet af alle sv<strong>en</strong>skerne”.<br />
Lesebok med union<strong>en</strong> som noe forutbestemt<br />
I 1892, samme år som Rolfs<strong>en</strong>s lesebok ble<br />
utgitt, kom d<strong>en</strong> 9. reviderte utgav<strong>en</strong> av<br />
Läsebok för folkskolan ut i Sverige. Boka<br />
hadde nærmest monopolstilling som lesebok<br />
i d<strong>en</strong> sv<strong>en</strong>ske folkeskol<strong>en</strong>.<br />
Läsebok för folkskolan inneholder et stykke<br />
skrevet av historiker<strong>en</strong> Hans Forssell. Her<br />
fremstilles union<strong>en</strong> mellom Norge og<br />
Sverige som <strong>en</strong> naturlig og forutbestemt<br />
<strong>en</strong>het. Forssell slår fast at “Natur<strong>en</strong> selv har<br />
samm<strong>en</strong>føyd Sveriges land med Norges,<br />
hvorved m<strong>en</strong>ing<strong>en</strong> synes å ha vært at deres<br />
folk skulle holde samm<strong>en</strong> med hverandre”.<br />
Han forteller om mange hundre år da<br />
sv<strong>en</strong>sker og nordm<strong>en</strong>n, som burde vært<br />
v<strong>en</strong>ner, skadet hverandre. M<strong>en</strong> da Sverige<br />
mistet alle de erobrede områd<strong>en</strong>e på andre<br />
sid<strong>en</strong> av Østersjø<strong>en</strong>, “ble det for vårt land<br />
åpnet <strong>en</strong> vakrere <strong>fra</strong>mtid og <strong>en</strong> sikrere vinning,<br />
da det i stedet for herredømmet over<br />
områd<strong>en</strong>e bort<strong>en</strong>for Østersjø<strong>en</strong> inngikk <strong>en</strong><br />
broderlig for<strong>en</strong>ing med nabolandet bort<strong>en</strong>for<br />
fjell<strong>en</strong>e”.<br />
Det må po<strong>en</strong>gteres at Forssells stykke var<br />
med i førsteutgav<strong>en</strong> av Läsebok för folkskolan<br />
<strong>fra</strong> 1868. I d<strong>en</strong> period<strong>en</strong> var forholdet<br />
mellom Norge og Sverige relativt harmonisk.<br />
De idylliser<strong>en</strong>de uttalels<strong>en</strong>e om union<strong>en</strong><br />
var imidlertid beholdt også i 1892utgav<strong>en</strong>.<br />
Da farfar<strong>en</strong> svarer: “Neimænd skal du ei”, sier Knud<br />
at da skal han hogge hodet av alle “ulv<strong>en</strong>e og høg<strong>en</strong>e og<br />
neslerne og alle, som gjør farfar og farmor vondt”. Han<br />
skal også hogge hodet av alle som kaller ham j<strong>en</strong>te.<br />
Prins<strong>en</strong> kommer faktisk hjem til Knud og spør gutt<strong>en</strong><br />
om han vet at han skal bli soldat når han blir stor.<br />
Knud, som har glemt farfar<strong>en</strong>s ord, svarer at da skal<br />
han hogge hodet av alle sv<strong>en</strong>sk<strong>en</strong>e. Prins<strong>en</strong> sier så:<br />
“Det var de gamle soldaterne det, som hug hovedet af<br />
sv<strong>en</strong>skerne; de nye gjør ikke dét.” Knud lurer på hvem<br />
han da skal hogge hodet av, og prins<strong>en</strong> svarer: “D<strong>en</strong><br />
tid, d<strong>en</strong> sorg.”<br />
I Topelius’ originale historie nevnes ing<strong>en</strong> konkret<br />
fi<strong>en</strong>de. Der sier Pikku at han skal hogge hodet av alle<br />
samm<strong>en</strong> når han blir stor. Farfar<strong>en</strong> svarer at det kommer<br />
jo an på hvem han vil sloss mot. Rolfs<strong>en</strong> ble ofte<br />
kritisert for å forandre på andres tekster før han tok<br />
dem med i leseboka. Han begrunnet selv dette med at<br />
han ønsket å gjøre stoffet språklig og innholdsmessig<br />
mer tilgj<strong>en</strong>gelig for barna.<br />
Histori<strong>en</strong> <strong>en</strong>drer seg<br />
Histori<strong>en</strong> om “Knud Plads<strong>en</strong>” gj<strong>en</strong>nomgikk flere<br />
<strong>en</strong>dringer i ulike opplag av Rolfs<strong>en</strong>s lesebok. I 1892utgav<strong>en</strong><br />
sies det om farfar<strong>en</strong>: “M<strong>en</strong> <strong>en</strong>gang havde han<br />
været soldat og <strong>en</strong> spræk kar; han havde været med i krig<strong>en</strong><br />
og set godt, naar han skjød paa sv<strong>en</strong>sk<strong>en</strong>. For det var i<br />
1808, han var med.”<br />
I et opplag <strong>fra</strong> 1903 er tekst<strong>en</strong>: “M<strong>en</strong> <strong>en</strong> gang havde<br />
han været soldat og <strong>en</strong> spræk kar; han havde været med i<br />
krig<strong>en</strong>, og set godt havde han da, naar han brugte børs<strong>en</strong>.<br />
Det var i 1808 han var med.” I dette opplaget sier ikke<br />
Anne Hel<strong>en</strong>e H. Mork er historiestud<strong>en</strong>t og<br />
har skrevet <strong>en</strong> hovedoppgave om synet på<br />
union<strong>en</strong> i norske og sv<strong>en</strong>ske skolebøker.<br />
Lev<strong>en</strong>de Historie<br />
Prosjekt 1905
ikkevold 1/2005 1905<br />
17<br />
nsk<strong>en</strong>e!<br />
farfar<strong>en</strong> bare “Neimænd, skal du ei” når Knud snakker<br />
om å hogge hodet av alle sv<strong>en</strong>sk<strong>en</strong>e, m<strong>en</strong> han legger<br />
til: “Vi ligger ikke i krig med sv<strong>en</strong>sk<strong>en</strong> nu, skal du vide. Vi<br />
gaar samm<strong>en</strong> med dem nu.”<br />
Fi<strong>en</strong>dtlige lesebøker<br />
I 1902 hadde riksdagsmann Wald<strong>en</strong>ström tatt opp<br />
Knuds halshoggingsplaner under årsmøtet til for<strong>en</strong>ing<strong>en</strong><br />
Brödrafolk<strong>en</strong>s Väl. Respons<strong>en</strong> svarte ikke til forv<strong>en</strong>tning<strong>en</strong>e.<br />
En sv<strong>en</strong>sk lærer bagatelliserte sak<strong>en</strong> ved å<br />
påpeke at det også i sv<strong>en</strong>ske lærebøker fantes ufordelaktige<br />
utsagn om nordm<strong>en</strong>n<strong>en</strong>e.<br />
D<strong>en</strong> 20. november 1905 sto artikkel<strong>en</strong> Sv<strong>en</strong>sk-fi<strong>en</strong>tlighet<strong>en</strong><br />
i d<strong>en</strong> norska folkskolans läsebok i Stockholms<br />
Dagblad. Artikkel<strong>en</strong> var signert A.G.N. Redaksjon<strong>en</strong><br />
innleder med å si at artikkel<strong>en</strong> gir uttrykk for oppfatninger<br />
og stemninger som “tydelig har bidratt til sommer<strong>en</strong>s<br />
h<strong>en</strong>delser”.<br />
A.G.N. støtter Wald<strong>en</strong>ströms syn på leseboka, og sier<br />
at han ikke kan se no<strong>en</strong> ann<strong>en</strong> grunn til at sv<strong>en</strong>sk<strong>en</strong>e er<br />
b<strong>litt</strong> blandet inn i fortelling<strong>en</strong>, <strong>en</strong>n forfatter<strong>en</strong>s sv<strong>en</strong>skehat.<br />
Han påpeker at hvis sv<strong>en</strong>sk<strong>en</strong>e absolutt skulle<br />
tas med, hadde det vært <strong>en</strong> utmerket mulighet til å<br />
skrive om union og broderfolk, m<strong>en</strong> det er ikke nevnt.<br />
Videre skriver han: ”Hos d<strong>en</strong> nasjon som <strong>fra</strong>mfor alle<br />
andre vil <strong>fra</strong>mstå som et fredsfolk(!), innpoder man alt hos<br />
de små barna tanker om voldsgjerninger mot broderfolket!<br />
Mye av det som har skjedd i Norge, blir på d<strong>en</strong>ne måt<strong>en</strong><br />
forståelig.” A.G.N. siterer også forordet til leseboka, der<br />
det står at boka ut<strong>en</strong> patriotisk skryt og ut<strong>en</strong> fortr<strong>en</strong>gelse<br />
av sannhet<strong>en</strong> på noe punkt skal oppdra norske<br />
borgere. Ifølge A.G.N. er resultatet av d<strong>en</strong>ne “oppdragels<strong>en</strong>”<br />
h<strong>en</strong>dels<strong>en</strong>e i 1905.<br />
Sårede følelser og brustne hjerter<br />
Få år etter unionsoppløsning<strong>en</strong> ga d<strong>en</strong><br />
sv<strong>en</strong>ske historiker<strong>en</strong> Carl Gustaf Grimberg<br />
ut flere lærebøker for folkeskol<strong>en</strong>. Bøk<strong>en</strong>e<br />
uttrykker tydelig bitterhet over det som<br />
skjedde i 1905. I <strong>en</strong> utgave <strong>fra</strong> 1910 legger<br />
Grimberg all skyld for konflikt<strong>en</strong> på nordm<strong>en</strong>n<strong>en</strong>e.<br />
Han skriver at nordm<strong>en</strong>n<strong>en</strong>e<br />
glemte at for<strong>en</strong>ing<strong>en</strong> ga deres land trygghet,<br />
og at de var blinde for alt annet <strong>en</strong>n<br />
“... å bli selvst<strong>en</strong>dige”.<br />
Han fortsetter med å fortelle at m<strong>en</strong>s<br />
nordm<strong>en</strong>n<strong>en</strong>e i hemmelighet forberedte<br />
seg på å bryte ut av union<strong>en</strong>, “lot<br />
Stortinget bygge gr<strong>en</strong>sefestninger mot<br />
‘broderlandet’”. Stortingets vedtak av<br />
7. juni 1905 om å oppløse union<strong>en</strong>, kaller<br />
Grimberg <strong>en</strong> “revolusjon”, og han legger til<br />
at det sv<strong>en</strong>ske folket var b<strong>litt</strong> grundig lei av<br />
det evinnerlige unionsgnålet. Riktignok<br />
hadde sv<strong>en</strong>sk<strong>en</strong>e innsett at <strong>en</strong> union som<br />
måtte opprettholdes med tvang, ikke var<br />
mye verdt, m<strong>en</strong> de kunne likevel ikke finne<br />
seg i at nordm<strong>en</strong>n<strong>en</strong>e al<strong>en</strong>e skulle omgjøre<br />
<strong>en</strong> gj<strong>en</strong>sidig avtale.<br />
Bitterhet<strong>en</strong> over d<strong>en</strong> norske handlemåt<strong>en</strong><br />
kommer også til uttrykk i Grimbergs beskrivelse<br />
av Oskar 2. Han skriver at når det<br />
oppsto politiske tvister, prøvde kong<strong>en</strong> å<br />
megle. ”M<strong>en</strong> politikk<strong>en</strong> følger sine egne<br />
veier og spør ikke om sårede følelser og<br />
brustne hjerter. Det fikk d<strong>en</strong> gamle gode<br />
kong<strong>en</strong> bittert erfare som det norske fol-<br />
Du skal verge ditt land!<br />
Nordahl Rolfs<strong>en</strong> var v<strong>en</strong>stremann og uttrykte andre<br />
steder i leseboka skepsis mot union<strong>en</strong>. Det er heller<br />
ing<strong>en</strong> tvil om at hans versjon av histori<strong>en</strong> om “Pikku<br />
Matti” ikke var et bidrag til forsoning mellom folk<strong>en</strong>e.<br />
Det er nok likevel <strong>en</strong> for<strong>en</strong>kling å si som A.G.N. at<br />
omskriving<strong>en</strong> av Topelius’ fortelling kun er motivert av<br />
“forfatter<strong>en</strong>s sv<strong>en</strong>skehat”. Rolfs<strong>en</strong> hadde også syn for<br />
samarbeid på tvers av gr<strong>en</strong>s<strong>en</strong>, og under det nordiske<br />
skolemøtet i 1905 var han <strong>en</strong> av talerne. Antakelig var<br />
omskriving<strong>en</strong> delvis motivert ut <strong>fra</strong> et pedagogisk<br />
ønske om å gjøre tekst<strong>en</strong> mer tilgj<strong>en</strong>gelig og aktuell for<br />
elev<strong>en</strong>e ved å bruke <strong>en</strong> krig og <strong>en</strong> gammel fi<strong>en</strong>de de<br />
kj<strong>en</strong>te til.<br />
Det kan likevel virke som om Rolfs<strong>en</strong> tok kritikk<strong>en</strong><br />
til etterretning. I d<strong>en</strong> reviderte utgav<strong>en</strong> av leseboka<br />
som kom i 1907, er stykket igj<strong>en</strong> <strong>en</strong>dret. D<strong>en</strong> nye tekst<strong>en</strong><br />
ligger mye nærmere Topelius’ fortelling <strong>en</strong>n tidligere<br />
versjoner, og d<strong>en</strong> sv<strong>en</strong>ske fi<strong>en</strong>d<strong>en</strong> er nå helt fjernet<br />
<strong>fra</strong> fortelling<strong>en</strong>.<br />
I motsetning til tidligere opplag, da det sto at Knuds<br />
farfar kjempet i krig<strong>en</strong> i 1808, spesifiseres det ikke i<br />
utgav<strong>en</strong> <strong>fra</strong> 1907 hvilk<strong>en</strong> krig det var snakk om, eller<br />
hvem fi<strong>en</strong>d<strong>en</strong> var. Knuds utsagn om at han skal “hugge<br />
hovedet af alle sv<strong>en</strong>skerne”, er byttet ut med utsagnet<br />
“Jeg skal hugge hodet av alle samm<strong>en</strong>”.<br />
I tidligere opplag hadde prins<strong>en</strong> sagt at det var de<br />
gamle soldat<strong>en</strong>e som hogg hodet av sv<strong>en</strong>sk<strong>en</strong>e, og på<br />
Knuds spørsmål om hvem han da skal hogge hodet av,<br />
hadde prins<strong>en</strong> som nevnt sagt: ”D<strong>en</strong> tid, d<strong>en</strong> sorg.”<br />
Disse setning<strong>en</strong>e er i 1907-utgav<strong>en</strong> byttet ut med<br />
ord<strong>en</strong>e: “Du skal verge ditt land, skal du.”<br />
kets reg<strong>en</strong>t. Han, som hadde valgt<br />
‘Brødrefolk<strong>en</strong>es vel’ som valgspråk, han ble<br />
belønnet med at sviket rev <strong>fra</strong> ham d<strong>en</strong> <strong>en</strong>e<br />
av hans kongekroner. Det var d<strong>en</strong> takk<strong>en</strong><br />
<strong>en</strong> nedbrutt olding fikk for edelmodighet<br />
og megling. En følsom dikternatur dømt til<br />
stadig å bli møtt av d<strong>en</strong> harde, kalde praktiske<br />
politikk<strong>en</strong> med alle d<strong>en</strong>s krokveier og<br />
all d<strong>en</strong>s list – derav det vemodige i Oskar<br />
2.s skjebne.”
18 1905<br />
ikkevold 1/2005<br />
1905 på samisk jord<br />
D<strong>en</strong> norsk-sv<strong>en</strong>ske separasjon<strong>en</strong> i 1905 førte ikke til lettere vilkår for<br />
sam<strong>en</strong>e. Norge fortsatte fornorskning<strong>en</strong>, og i Sverige dreide politikk<strong>en</strong> seg<br />
i mer sosialdarwinistisk retning. Hva skjedde blant sam<strong>en</strong>e?<br />
John Gustavs<strong>en</strong><br />
Historikere jeg har spurt om følg<strong>en</strong>de av unionsoppløsning<strong>en</strong><br />
ved 1905, svarer <strong>en</strong>t<strong>en</strong> med at de<br />
intet vet eller med vage antydninger. Dette er<br />
derfor et noe hasardiøst forsøk på å si noe om vilkår<strong>en</strong>e<br />
for sam<strong>en</strong>e. Lappekodisill<strong>en</strong> av 1751 som ga<br />
sam<strong>en</strong>e rett til å krysse gr<strong>en</strong>s<strong>en</strong>e mellom land<strong>en</strong>e med<br />
sine reinflokker, stod ved lag. M<strong>en</strong> reinbeiteforhandling<strong>en</strong>e<br />
mellom de to land "fikk <strong>en</strong> uheldig effekt for<br />
reindriftssam<strong>en</strong>e" (Knut Einar Eriks<strong>en</strong> og Einar Niemi:<br />
D<strong>en</strong> finske fare. Universitetsforlaget 1981:93).<br />
Fornorskningspolitikk<strong>en</strong> hadde skutt fart ved sekelskiftet.<br />
I april 1898 kom et regelverk for skol<strong>en</strong>, ofte<br />
b<strong>en</strong>evnt "skolelov<strong>en</strong>", som fastslo at samiske barn skulle<br />
undervises på norsk. Unntak: krist<strong>en</strong>domskunnskap.<br />
I 1902 kom så Jordsalgslov<strong>en</strong> som førte til at verk<strong>en</strong><br />
kv<strong>en</strong>er (finske innvandrere) eller samer kunne odle<br />
jord med mindre de behersket norsk.<br />
Fornorskningspolitikk<strong>en</strong> tvang også samer til å ta norske<br />
famili<strong>en</strong>avn. Merkelige navn dukket opp: Tolk,<br />
Soldat, Oksehode… samer brukte kanskje ironi<strong>en</strong> som<br />
våp<strong>en</strong>?<br />
Unionsoppløsning<strong>en</strong> medførte ikke bedre tider for<br />
sam<strong>en</strong>e. I Sverige utviklet det seg, med kirk<strong>en</strong>s velsignelse,<br />
et romantisk rasesyn på sam<strong>en</strong>e. Filosofi<strong>en</strong> "lapp<br />
skall vara lapp" gikk ut på at sam<strong>en</strong>e kunne drive på<br />
med sine rein, straks no<strong>en</strong> ville skaffe seg utdanning,<br />
ble de helst avvist. Det var greit med samer i fjellverd<strong>en</strong>,<br />
ellers ikke.<br />
Fornorskning<br />
I Norge manglet det ikke på negative omtaler av<br />
sam<strong>en</strong>e. Etnograf<strong>en</strong> Yngvar Niels<strong>en</strong> hadde i 1900<br />
besøkt Ofot<strong>en</strong>. Han slo fast at:<br />
"Civilisasjon<strong>en</strong> er ubarmhjertig. Med sin damp og elektrisiyttet<br />
slaar d<strong>en</strong> de svagere racer til jord<strong>en</strong> ud<strong>en</strong> h<strong>en</strong>syn. Vi<br />
kan ikke altid forstaa hvorledes dette gaar for sig og hvorfor<br />
det maa saa være. M<strong>en</strong> det er nu <strong>en</strong>gang saa."<br />
D<strong>en</strong> norske stat åpnet med sin fornorskningspolitikk<br />
dør<strong>en</strong> for de mest effektive i faget. Skoledirektør Bernt<br />
Thomass<strong>en</strong> i Finnmark var langt på veg arkitekt for det<br />
nye norske byggverket. Her må <strong>en</strong> også huske at<br />
Forsvarsdepertem<strong>en</strong>tet støttet varmt opp om fornorskning<strong>en</strong>.<br />
Årsak<strong>en</strong>? Såvel kv<strong>en</strong>er som samer ble ansett<br />
som lite lojale overfor d<strong>en</strong> norske stat. Underforstått,<br />
de kunne være russiske femtekolonnister! D<strong>en</strong> <strong>en</strong>este<br />
måt<strong>en</strong> å stoppe dem på, var gj<strong>en</strong>nom sivilisering eller<br />
som Thomass<strong>en</strong> sa det, "Gj<strong>en</strong>nom fornorskning<strong>en</strong> fører<br />
vei<strong>en</strong> til utvikling og fremgang også for dem."<br />
De tale- og skriveføre sam<strong>en</strong>e godtok slett ikke politikk<strong>en</strong><br />
<strong>fra</strong> norske styresmakter. Thomass<strong>en</strong> ble kalt<br />
Bobrikoff, til minne om tsar<strong>en</strong>s lakei som hadde fått i<br />
oppgave å russifisere Finland.<br />
Lærer Isak Saba (1875-19<strong>21</strong>) <strong>fra</strong> Nesseby var <strong>en</strong> av<br />
aktivist<strong>en</strong>e som stod opp mot fornorskningspolitikk<strong>en</strong>.<br />
Thomass<strong>en</strong> hadde f.eks. nektet ham embete i sin hjembygd.<br />
M<strong>en</strong> Saba ga seg ikke, og da han gikk inn i det<br />
nystiftede Arbeiderpartiet, ble han til og med valgt inn<br />
på Stortinget i 1906 for Øst-Finnmark. Dette året forfattet<br />
han også <strong>en</strong> hymne, Sami soga lavlla, trykket i bladet<br />
Sagai Muittalægje, med lærer Anders Lars<strong>en</strong> som<br />
redaktør. I dag er dette sam<strong>en</strong>es nasjonalsang.<br />
Saba og Lars<strong>en</strong> hadde gått på Seminaret (lærerskol<strong>en</strong>)<br />
i Tromsø samm<strong>en</strong>, og hadde bestemt seg til å slåss<br />
mot fornorskning<strong>en</strong>. Da Saba kom på Stortinget, foreslo<br />
han raskt opprettels<strong>en</strong> av et professorat i samisk<br />
språk ved Universitetet i Oslo. Han ble kraftig motarbeidet<br />
av partikollega<strong>en</strong> Alfred Eriks<strong>en</strong> (1863-1934) <strong>fra</strong><br />
Troms. Eriks<strong>en</strong> var prest på Karlsøy, stifter og d<strong>en</strong> første<br />
redaktør<strong>en</strong> av Nordlys i 1902, under mottoet "<strong>en</strong> ærlig<br />
talsmann for smaafolkets sak". Eriks<strong>en</strong> fant ikke "...at<br />
d<strong>en</strong> befolkning, som det her er tale om og d<strong>en</strong> nationalitet,<br />
som det her er et spørsmaal om, indtar <strong>en</strong> saa<br />
betydelig plads i vor historie, at det kan være rimelig at<br />
ha et professorat for det."<br />
Reinbeiter<br />
Reinbeiteforhandling<strong>en</strong>e startet samme år som unionsoppløsning<strong>en</strong>,<br />
og illustrerte de problem som sam<strong>en</strong>e<br />
ble påført. D<strong>en</strong> sv<strong>en</strong>ske regjering<strong>en</strong> ville la sam<strong>en</strong>e<br />
beholde samme rettigheter som før 1905. Norske myndigheter<br />
ønsket derimot klart å innskr<strong>en</strong>ke rettighet<strong>en</strong>e<br />
eller avskaffe de totalt. Etter lange forhandlinger<br />
mellom de to stater, 1913-1919, kom med så til <strong>en</strong><br />
konv<strong>en</strong>sjon som førte til at reindrift<strong>en</strong> måtte vike for<br />
"høyere samfunnsinteresser".<br />
Sv<strong>en</strong>ske samer hadde hatt sommerbeiter på norsk<br />
side, m<strong>en</strong> nå ble store områder avgitt til norske jordbruksinteresser.<br />
Indre Troms ble raskt kolonisert av innflyttere<br />
<strong>fra</strong> Østerdal<strong>en</strong>. For mange samer var dette dramatiske<br />
inngrep som førte til at de måtte redusere sine<br />
reinhjorder kraftig. Norske ministre, f.eks. ut<strong>en</strong>riksminister<br />
Nils Ihl<strong>en</strong>, avviste at sam<strong>en</strong>e var urbefolkning.<br />
Han krevde s<strong>en</strong>sur av uheldige artikler om samer og<br />
reinbeite i press<strong>en</strong>. I 1909 fastslo han at <strong>en</strong> hadde vært
ikkevold 1/2005 1905<br />
19<br />
vitne til <strong>en</strong> historisk dom, "d<strong>en</strong> melig at hvor to kulturer,<br />
<strong>en</strong> høiere og <strong>en</strong> lavere, støder samm<strong>en</strong>, vil d<strong>en</strong><br />
siste efterhaand<strong>en</strong> maatte vige."<br />
Sam<strong>en</strong>e ble stå<strong>en</strong>de temmelig al<strong>en</strong>e mot fornorskning<strong>en</strong>.<br />
M<strong>en</strong> det fantes unntak. Norsk Kirkeblad forstod<br />
etter hvert at behandling<strong>en</strong> av sam<strong>en</strong>e var ødelegg<strong>en</strong>de,<br />
og i <strong>en</strong> redaksjonell artikkel <strong>fra</strong> 1918 ble d<strong>en</strong><br />
norske minoritetspolitikk<strong>en</strong> karakterisert som minst<br />
like ille sok d<strong>en</strong> prøyssiske overfor dansker og polakker.<br />
Motstand<br />
D<strong>en</strong> samiske motstandskamp<strong>en</strong> hadde våknet før unionsoppløsning<strong>en</strong><br />
var et faktum. Rettighetsinngrep<strong>en</strong>e<br />
hadde pågått l<strong>en</strong>ge. De sv<strong>en</strong>ske sam<strong>en</strong>e var de første<br />
som organiserte seg, i Lapparnas C<strong>en</strong>tralförbund av<br />
1904. Aksjonist<strong>en</strong>e kom <strong>fra</strong> Vilhelmina-trakt<strong>en</strong>e. Per<br />
Otnes forklarer i sin bok D<strong>en</strong> samiske nasjon (Pax forlag<br />
1970) motstand<strong>en</strong> med at jordbrukskolonisering<strong>en</strong><br />
var kommet l<strong>en</strong>gst på sv<strong>en</strong>sk side. Sv<strong>en</strong>ske samer var<br />
dessut<strong>en</strong> kommet l<strong>en</strong>gre i utdanning.<br />
Sekretær<strong>en</strong> Torkel Tomasson var justud<strong>en</strong>t på d<strong>en</strong>ne<br />
tid<strong>en</strong>, og ble s<strong>en</strong>ere utdannet jurist. M<strong>en</strong> d<strong>en</strong> sterke<br />
stemm<strong>en</strong> var ut<strong>en</strong> tvil Elsa Laula (R<strong>en</strong>berg), f. 1877.<br />
Hun hadde realskole <strong>fra</strong> Örebro, og utdannet seg<br />
s<strong>en</strong>ere både til lærer og jordmor. Hun hadde forfattet<br />
ett brev til Kung<strong>en</strong>, og s<strong>en</strong>ere nok et brev samm<strong>en</strong><br />
med Tomasson. Her stilte de krav om likestilling med<br />
sv<strong>en</strong>ske innbyggere og <strong>en</strong>da til repres<strong>en</strong>tasjon i andrekammeret<br />
i Riksdag<strong>en</strong>. Elsa Laula var utvilosmt påvirket<br />
av Lars Levi Læstadius, ikke så meget religiøst, m<strong>en</strong><br />
mer sosialt, i kamp mot alkoholmisbruket og samisk<br />
selvbevissthet.<br />
Aktivist<strong>en</strong>e i s<strong>en</strong>tralforbundet fikk spalteplass og<br />
støtte i Aftonbladet. Det var her hun fikk tilnavnet<br />
"lappambassadris<strong>en</strong>" og ble kalt "sändebud från ett helt<br />
folk". Elsa Laula hadde ordet i sin makt, var sterk i agitasjon<strong>en</strong><br />
og uredd overfor myndighet<strong>en</strong>e. Et lite skrift<br />
<strong>fra</strong> 1904 med d<strong>en</strong> dramatiske tittel<strong>en</strong> Inför lif eller död?<br />
med undertittel Sanningsord i de lapska förhålland<strong>en</strong>a<br />
understreket betydning<strong>en</strong> av full samisk ei<strong>en</strong>domsrett<br />
av landet ov<strong>en</strong>for "odlingsgräns<strong>en</strong>". H<strong>en</strong>nes standpunkt<br />
var klart, sv<strong>en</strong>ske jordbruksareal overfor d<strong>en</strong>ne<br />
gr<strong>en</strong>s<strong>en</strong> skulle ekspropieres til fordel for samisk jordbruk,<br />
ev<strong>en</strong>tuelt i kombinasjon med reindrift. Svar<strong>en</strong>e<br />
på krav<strong>en</strong>e var ikke nådige mot "lappflickan Elsa<br />
Laula". Hun ble sågar utsatt for fysiske overgrep. En<br />
Laula-motstander hevdet at samisk overtakelse av<br />
sv<strong>en</strong>sk nybrottsland ville "förvandla 2/3 av jordbruket<br />
till ruiner och ödemark på några få år - under hvilk<strong>en</strong><br />
tid de forna ägarna skulle ha hunnit odla upp nye vildmarker<br />
i Amerika..."<br />
Umebladet kjørte i period<strong>en</strong> 12.-30. desember 1904<br />
<strong>en</strong> serie med angrep mot s<strong>en</strong>tralforbundet og ikke<br />
minst Elsa Laula. Hun hadde svart på utfallet overfor<br />
med å spørre: "Är d<strong>en</strong> sv<strong>en</strong>ske befolkning<strong>en</strong> g<strong>en</strong>om<br />
födseln danad til jordbruk?"<br />
Sitausjon<strong>en</strong> for s<strong>en</strong>tralforbundet ble etter hvert vanskelig.<br />
Enkelte samer syntes nok Elsa Laula gikk for<br />
langt. Angrep<strong>en</strong>e var så hatske at Otnes samm<strong>en</strong>ligner<br />
de med det landsvikerne i Norge ble utsatt for i 1945.<br />
For å sikre sam<strong>en</strong>e et pustehull for sine m<strong>en</strong>inger,<br />
fikk Torkel Tomasson gitt ut Lapparnes Eg<strong>en</strong> tidning. Her<br />
finner vi blant annet et dikt, Lappska ungdomsmarsch<strong>en</strong>,<br />
som bl.a. inneholdt følg<strong>en</strong>de:<br />
Vi gå <strong>fra</strong>m för vårt folk och för vårt fädernsland,<br />
Till att lösa dess garn og förtryckets tunga band,<br />
Till att tända dess ljus, att se sanning<strong>en</strong> klar<br />
Och til att värna dess lif mot både fogde och barbar.<br />
D<strong>en</strong>na jord d<strong>en</strong> är vår, där andra breda sig förnöjdt<br />
D<strong>en</strong>na jord som vi röjdt, och som vi byggt som vi plöjdt,<br />
Fram til strid för vår rätt, så sannt vi kallas lappska män<br />
Ha de röfvat vårt land, vi erö<strong>fra</strong> det igj<strong>en</strong>!<br />
Kampkrafta gikk etter hvert ut av mange av de oppvåknede<br />
sam<strong>en</strong>e. Elsa Laula giftet seg i 1908 med reindriftssam<strong>en</strong><br />
Tomas P. R<strong>en</strong>berg. Han holdt for det meste<br />
til på norsk side. De to slo seg ned i Vefsn-området.<br />
Elsa Laula R<strong>en</strong>berg fortsatte organisasjonsarbeidet på<br />
norsk side. Hun reiste nordover på agitasjonsreise samm<strong>en</strong><br />
med <strong>en</strong> Edvard Masoni som til og med hadde<br />
vært misjonær i Kina! Myndighet<strong>en</strong>e var nå alarmert<br />
av d<strong>en</strong>ne "sv<strong>en</strong>ske voldgiftsag<strong>en</strong>t".<br />
D<strong>en</strong> samiske avis<strong>en</strong> War<strong>en</strong> Sardne ("Fjellets røst") ble<br />
nå sam<strong>en</strong>es talerør på norsk side. Redaktør<strong>en</strong> Daniel<br />
Mort<strong>en</strong>son <strong>fra</strong> Røros hadde som mål å drive folkeopplysning<br />
og formidle "<strong>litt</strong> av hvert <strong>fra</strong> fjeldet".<br />
Avisa kom ut <strong>fra</strong> 1909 til 1913, på slutt<strong>en</strong> som et<br />
sosialistisk agitasjonsorgan.<br />
Elsa Laula R<strong>en</strong>berg ga aldri etter for hat og hets. Det<br />
var da også hun som var hovedtaler på det store samelandsmøtet<br />
i Trondheim i 1917. Union<strong>en</strong> var for l<strong>en</strong>gs<br />
historie, m<strong>en</strong> hadde sam<strong>en</strong>e dermed fått det bedre?<br />
Elsa Laula R<strong>en</strong>berg får ordet:<br />
"D<strong>en</strong>ne nation som ikke forsøker et følge med i utvikling<strong>en</strong>,<br />
gaar tilgrunde. Og det er nu <strong>en</strong>gang slik at smaa nationer<br />
som vor ofte staar tilbake for de andre store nationer. Selv<br />
har vi d<strong>en</strong> største del av skyld<strong>en</strong> for at vor nation ikke er<br />
kommet længere <strong>en</strong>n d<strong>en</strong> er. Vi har ikke staat samm<strong>en</strong>, vi<br />
har aldrig forstaat att handle samm<strong>en</strong> som et folk. I dag<br />
forsøker vi for første gang att binde de norske og sv<strong>en</strong>ske<br />
lapper samm<strong>en</strong>."<br />
Unionsoppløsning<strong>en</strong> hadde ikke gjort det <strong>en</strong>klere å<br />
hevde <strong>en</strong> samisk nasjonal bevissthet. Mobilisering<strong>en</strong><br />
<strong>fra</strong> samisk hold i retning av <strong>en</strong> eg<strong>en</strong> nasjonalisme, var<br />
både et svar på statsnasjonalism<strong>en</strong> og resultat av at<br />
no<strong>en</strong> samer hadde skaffet seg utdannelse. M<strong>en</strong>s skriving<br />
l<strong>en</strong>ge ble sett på som latmannsarbeid i samiske<br />
kretser, forstod man nå at <strong>en</strong> skriv<strong>en</strong>de hånd kan nå<br />
langt.<br />
D<strong>en</strong> kamp<strong>en</strong> som ble ført med Elsa Laula R<strong>en</strong>berg<br />
– hun døde av tuberkulose på Brønnøy sykehjem<br />
22. juli 1931 – i spiss<strong>en</strong>, er ikke over selv i 2005.<br />
Rabalderet om Finnmarkslov<strong>en</strong> viser at sam<strong>en</strong>es rett til<br />
land og vann sitter langt inne. M<strong>en</strong> det fins fortsatt <strong>en</strong><br />
union, d<strong>en</strong> som krysser gr<strong>en</strong>s<strong>en</strong>e mellom fire land,<br />
D<strong>en</strong> samiske union.
20 1905<br />
ikkevold 1/2005<br />
God modell?<br />
Histori<strong>en</strong> om Norges måte å frigjøre seg på.<br />
Komm<strong>en</strong>tar: Jørg<strong>en</strong> Johans<strong>en</strong><br />
Unionsoppløsning<strong>en</strong> i 1905 blir av mange i<br />
Norge fremstilt som et godt eksempel på hvordan<br />
konflikter skal handteres. Ut<strong>en</strong>riksminister<br />
Jan Peters<strong>en</strong> sa i sitt åpningsinnlegg på konferans<strong>en</strong><br />
”Fred og forsoning: 1905 og 100 år etter” i Stockholm<br />
d<strong>en</strong> 13. april i år: ”Et eksempel til etterfølgelse – vilj<strong>en</strong><br />
til fred, til konsultasjoner, vilj<strong>en</strong> til forhandlinger.” I<br />
det følg<strong>en</strong>de skal vi ta <strong>fra</strong>m no<strong>en</strong> av de handlinger som<br />
ble gj<strong>en</strong>nomført av s<strong>en</strong>trale aktører i de konfliktfylte<br />
år<strong>en</strong>e <strong>fra</strong> slutt<strong>en</strong> av att<strong>en</strong>hundretallet og frem til 1905.<br />
De er nok langt <strong>fra</strong> ”eksempel til etterfølgelse” alle<br />
samm<strong>en</strong>.<br />
Fra dansk til sv<strong>en</strong>sk union<br />
D<strong>en</strong> union som ble opprettet 1814 var et resultat av <strong>en</strong><br />
prosess der norske interesser ikke ble rådført. Avtal<strong>en</strong><br />
som ble skrevet under i Kiel det året var mellom de<br />
danske og sv<strong>en</strong>ske kongehus<strong>en</strong>e. Det resulterte i norsk<br />
opprør mot sv<strong>en</strong>sk<strong>en</strong>e. Det viktigste resultatet av det<br />
opprøret er d<strong>en</strong> grunnlov som ble vedtatt på Eidsvoll<br />
17. mai samme år. Sverige gikk til militært angrep og<br />
tvang Norge til å gå med på <strong>en</strong> ny union. Norge fikk<br />
utstrakt indre selvstyre, m<strong>en</strong> delte konge og felles ut<strong>en</strong>rikspolitikk.<br />
Nasjonalist<strong>en</strong>e dominerer<br />
På slutt<strong>en</strong> av 1800-tallet økte konfliktnivået i union<strong>en</strong>.<br />
Nasjonalister på begge sider satte i gang kampanjer for<br />
å fremme sin politikk. Partiet V<strong>en</strong>stre i Norge kjørte<br />
hardt på at Norge skulle få sin eg<strong>en</strong> selvst<strong>en</strong>dige ut<strong>en</strong>rikspolitikk.<br />
Norske nasjonalister hadde bakgrunn i <strong>en</strong><br />
liberal og v<strong>en</strong>streori<strong>en</strong>tert politikk. I Sverige var det<br />
høyrekreft<strong>en</strong>e som stod for det meste av nasjonalism<strong>en</strong>.<br />
Werner von Heid<strong>en</strong>stam og andre krevde at man<br />
skulle ta i bruk makt for å tvinge nordm<strong>en</strong>n<strong>en</strong>e til å<br />
føye seg. På norsk side var det Fritjof Nans<strong>en</strong> som ledet<br />
an debatt<strong>en</strong> og hevet stemm<strong>en</strong> for ”nasjonal ære” og<br />
behovet av å handle.<br />
Opprustning og fredsbevegelse<br />
D<strong>en</strong> frihandelsavtale som hadde funnets i union<strong>en</strong> ble<br />
opphevet av d<strong>en</strong> sv<strong>en</strong>ske riksdag<strong>en</strong> i 1895.. I år<strong>en</strong>e<br />
frem mot 1905 gj<strong>en</strong>nomførte Norge d<strong>en</strong> mest omfatt<strong>en</strong>de<br />
militære opprustning no<strong>en</strong> gang. Marin<strong>en</strong> ble<br />
forsterket med panserskip<strong>en</strong>e "Eidsvoll" og "Norge".<br />
Hær<strong>en</strong> ble utrustet med armegeværet Kragh -<br />
Jørg<strong>en</strong>s<strong>en</strong>. Gr<strong>en</strong>sefestninger ble modernisert, nye fort<br />
ble tatt i bruk og hets<strong>en</strong> i medi<strong>en</strong>e var hard på begge<br />
sider. Også Sverige gj<strong>en</strong>nomførte <strong>en</strong> omfatt<strong>en</strong>de<br />
modernisering og opprustning. Unntak<strong>en</strong>e i d<strong>en</strong>ne<br />
konflikt<strong>en</strong> var blant annet d<strong>en</strong> sv<strong>en</strong>ske kvinnelige<br />
fredsbevegels<strong>en</strong>. Boka ”För Fred<strong>en</strong> och Rösträtt<strong>en</strong>” av<br />
Inger Hammar gir et godt innblikk i arbeidet til Sverige<br />
Kvinneliga Fredsfor<strong>en</strong>ing og de andre som jobbet mot<br />
krigshetserne.<br />
Kamp<strong>en</strong> om ut<strong>en</strong>rikspolitikk<strong>en</strong><br />
Dette med egne norske konsulat ble det vanskeligste<br />
spørsmålet i d<strong>en</strong>ne konflikt<strong>en</strong>. Forhandling<strong>en</strong>e gikk<br />
dårlig og part<strong>en</strong>e var steile. Tidlig i mai 1905 bestemte<br />
Stortinget seg for å avslutte forhandling<strong>en</strong>e og <strong>en</strong>sidig<br />
gå til handling. De vedtok <strong>en</strong> lov om eget konsulatves<strong>en</strong><br />
og var fullt klar over at kong Oscar II aldri ville<br />
sanksjonere d<strong>en</strong>. No<strong>en</strong> dager s<strong>en</strong>ere ble det da også full<br />
konflikt og det norske Stortinget gikk nå til det skritt å<br />
<strong>en</strong>sidig oppløse union<strong>en</strong>. Dette var helt klart i strid<br />
med Internasjonal Lov og praksis for hvordan slike<br />
konflikter skulle håndteres. Mange sv<strong>en</strong>sker anså det<br />
for å være <strong>en</strong> revolusjonær handling og det var nok<br />
d<strong>en</strong> korrekte beskrivning<strong>en</strong>. Kanskje betegnels<strong>en</strong> ”kollektiv<br />
sivil ulydighet” av det norske Stortinget er <strong>en</strong><br />
pass<strong>en</strong>de beskrivelse. Begge parter forsøkte å få Europas<br />
stormakter på sin side og ev<strong>en</strong>tuelt delta i <strong>en</strong> krig. M<strong>en</strong><br />
vilj<strong>en</strong> var laber rundt om i Europa og ing<strong>en</strong> gav løfter<br />
om å stille med tropper dersom det kom til væpnet<br />
konflikt.<br />
M<strong>en</strong>n<strong>en</strong>e stemmer JA<br />
En spesial komité i d<strong>en</strong> sv<strong>en</strong>ske riksdag<strong>en</strong> krevde at det<br />
skulle gj<strong>en</strong>nomføres <strong>en</strong> folkeavstemming for at union<strong>en</strong><br />
skulle oppløses. Det var aldri no<strong>en</strong> tvil om resultatet.<br />
M<strong>en</strong> om folk var misfornøyd med s<strong>en</strong>ere norske<br />
folkeavstemminger om <strong>en</strong> ann<strong>en</strong> union, EU, så var d<strong>en</strong><br />
i 1905 et skrekkeksempel på mangl<strong>en</strong>de balanse,<br />
ytringsfrihet, ressursfordeling og saklig tone. Av de<br />
368392 m<strong>en</strong>n som deltok (kvinner hadde <strong>en</strong>da ikke<br />
stemmerett) så var det bare 184 som våget å stemme<br />
imot. På topp<strong>en</strong> av det hele skal 13 av nei-stemm<strong>en</strong>e<br />
skyldes at <strong>en</strong> gruppe samer misforsto spørsmålsstilling<strong>en</strong><br />
da de avga stemme i Alta. De m<strong>en</strong>te å stemme nei<br />
til union m<strong>en</strong> på grunn av språkproblemer stemte de<br />
feil.<br />
Union som skjellsord<br />
De som var mot unionsoppløsning<strong>en</strong> ble ikke p<strong>en</strong>t<br />
behandlet! D<strong>en</strong> <strong>en</strong>e person<strong>en</strong> i Hald<strong>en</strong> som stemte<br />
imot fikk etter sig<strong>en</strong>de huset sitt steinet og ble tvung<strong>en</strong><br />
å flytte <strong>fra</strong> by<strong>en</strong>. Når Nei til EU i Hald<strong>en</strong> gjorde plakater<br />
i 1994 så stod det på <strong>en</strong> av dem: ”I 1905 stemte EN<br />
person ja til Union. D<strong>en</strong>ne gang skal det ikke bli
ikkevold 1/2005 1905<br />
<strong>21</strong><br />
no<strong>en</strong>”. Ordet ”Union” har for lang <strong>fra</strong>mtid <strong>en</strong> negativ<br />
klang i norske ører. Union og føderasjon er ofte det<br />
som Norge argum<strong>en</strong>terer for når andre folk ønsker seg<br />
frihet.<br />
Kvinner tar sin rett<br />
Kvinn<strong>en</strong>e fikk ikke være med på folkeavstemming<strong>en</strong><br />
fordi de hadde <strong>en</strong>da ikke kjempet seg til d<strong>en</strong>ne demokratiske<br />
rettighet<strong>en</strong>. Da ble det arrangert <strong>en</strong> eg<strong>en</strong><br />
underskriftskampanje som over 250 000 kvinner deltok<br />
i. Det viste seg å bli <strong>en</strong> viktig handling også for å få<br />
innført stemmerett for kvinner i Norge. Dette var ing<strong>en</strong>ting<br />
som det norske Stortinget stod bak. Her var det<br />
selvst<strong>en</strong>dige kvinner som tok seg til rette!<br />
Taktiske monarkister<br />
Norge som selvst<strong>en</strong>dig stat var nå <strong>en</strong> realitet, m<strong>en</strong> det<br />
var ikke avklart hvilk<strong>en</strong> styreform landet skulle ha. I <strong>en</strong><br />
ny folkeavstemming i november samme år ble det<br />
avgitt 259563 stemmer for monarki og 69264 stemmer<br />
for republikk. Så norske m<strong>en</strong>n ville ha <strong>en</strong> konge. De<br />
fleste av taktiske grunner. Europa var fortsatt preget av<br />
monarkier og d<strong>en</strong> ferske stat<strong>en</strong> vil nok bli bedre mottatt<br />
om de innrettet seg etter hvordan ”de andre”<br />
hadde organisert styret av stat<strong>en</strong>. Revolusjon<strong>en</strong> i<br />
Russland samme år skremte nok også mange til å satse<br />
på kongedømme.<br />
Antallet stater øker<br />
Dette er altså i korthet det som i dag<strong>en</strong>e feires som det<br />
”gode eksemplet”. Hvor god modell er dette for et folk<br />
som ønsker seg full frihet og eg<strong>en</strong> stat. Verd<strong>en</strong> har i<br />
dag rundt 200 stater og minst 2000 nasjoner som<br />
ønsker seg eg<strong>en</strong> stat. No<strong>en</strong> inkluderer væpnet kamp i<br />
sin streb<strong>en</strong> etter frihet andre sitter ved forhandlingsbordet.<br />
De fleste har ikke <strong>en</strong>gang kommet til forhandlingsbordet<br />
<strong>en</strong>da. M<strong>en</strong> vi vet at antallet stater er i kraftig<br />
økning. Det er <strong>en</strong> firedobling bare sid<strong>en</strong> 1945. Så<br />
mange av de interne konflikt<strong>en</strong>e vi finner i verd<strong>en</strong>s<br />
stater i dag vil sannsynligvis <strong>en</strong>de med at det gamle<br />
territoriet sp<strong>litt</strong>es og nye stater oppstår. Dette er alltid<br />
vanskelige prosesser og ofte voldelige. M<strong>en</strong> unntak<strong>en</strong>e<br />
finnes og store deler av Sovjet ble frie stater i 1991<br />
ut<strong>en</strong> at krig ble b<strong>en</strong>yttet. Tsjekkoslovakia delte seg<br />
no<strong>en</strong> år s<strong>en</strong>ere og i dag sitter Færøying<strong>en</strong>e i<br />
Køb<strong>en</strong>havn og forhandler om sin frihet <strong>fra</strong> Danmark.<br />
Godt eksempel?<br />
Er Norges måte å frigjøre seg på et godt eksempel. Skal<br />
kurdere, befolkning<strong>en</strong> i Ache, Kosovoalbaner, folket i<br />
Nord Irland, Færøying<strong>en</strong>e, Tutsier, tibetanere og de<br />
som bor i Nagaland ruste opp, true med krig, unilateralt<br />
utrope selvst<strong>en</strong>dighet og glemme Internasjonal<br />
Lov? Hva skulle det nåvær<strong>en</strong>de norske Stortinget si og<br />
gjøre dersom Sametinget la opp til <strong>en</strong> prosess for selvst<strong>en</strong>dighet<br />
som kopierte Norges handlingsmønster <strong>fra</strong><br />
1890 til 1905? Når Norge s<strong>en</strong>der forhandlere til konfliktområder<br />
verd<strong>en</strong> rundt er det da ”1905-modell<strong>en</strong>”<br />
som er mall<strong>en</strong>? Ønsker seg Solheim i Sri Lanka at LTTE<br />
ruster opp militært og <strong>en</strong>sidig utroper eg<strong>en</strong> stat? Nei<br />
slik er det selvsagt ikke.<br />
Hvorfor ikke krig?<br />
At det ikke ble åp<strong>en</strong> krig i 1905 var selvsagt bra.<br />
Spørsmålet om hvorfor det ikke ble løsnet skudd <strong>fra</strong> de<br />
oppmarsjerte hær<strong>en</strong>e er et komplekst spørsmål.<br />
Debatt<strong>en</strong> går fortsatt i fagmiljø<strong>en</strong>e om hav som var de<br />
viktigste faktor<strong>en</strong>e for at krig ble unngått. No<strong>en</strong> hevder<br />
at det var d<strong>en</strong> norske opprustning<strong>en</strong> som gjorde at<br />
sv<strong>en</strong>sk<strong>en</strong>e ikke våget seg på et angrep. Stadig færre tror<br />
dette var <strong>en</strong> viktig faktor. At sønn<strong>en</strong> til Oscar II var <strong>en</strong><br />
ivrig tilh<strong>en</strong>ger av <strong>en</strong> fredelig unionsoppløsning var sikkert<br />
viktig for å overbevise d<strong>en</strong> gamle, syke og trøtte<br />
kong<strong>en</strong> til å akseptere det Stortinget gjorde. At sam<strong>en</strong>e<br />
og andre nordiske etniske minoriteter ikke skapte problemer<br />
var avgjort <strong>en</strong> faktor. Arbeiderbevegels<strong>en</strong> var på<br />
d<strong>en</strong>ne tid<strong>en</strong> antimilitarister og det var ikke sikkert at<br />
de ville la seg utkommandere for å skyte sine brødre på<br />
d<strong>en</strong> andre sid<strong>en</strong> av kjøl<strong>en</strong>. D<strong>en</strong> sv<strong>en</strong>ske fredsbevegels<strong>en</strong><br />
skal ikke undervurderes i d<strong>en</strong>ne samm<strong>en</strong>h<strong>en</strong>g.<br />
Og at forhandlingsvilj<strong>en</strong> i Karlstad var nok stor på<br />
begge sider var helt nødv<strong>en</strong>dig for at ikke de mobiliserte<br />
tropp<strong>en</strong>e skulle gis ordre om angrep.<br />
Norsk modell?<br />
Forut<strong>en</strong> resultatet så er det nok ikke så mye Norge har<br />
å være stolt av i d<strong>en</strong>ne konflikt<strong>en</strong>. Det meste av det de<br />
foretok seg var off<strong>en</strong>sive, aggressive og ulovlige tiltak.<br />
D<strong>en</strong> norske opprustning<strong>en</strong> <strong>fra</strong> 1980 og fremover var<br />
ing<strong>en</strong> fredelig politikk. Og selv de store satsning<strong>en</strong> på<br />
militær makt var ikke nok. Det er i dag stor <strong>en</strong>ighet<br />
blant fagfolk at Norge ikke kunne være sikker på <strong>en</strong><br />
militær seier. Å gå med på folkeavstemming var ikke<br />
noe stort offer da man visste hvordan stemning<strong>en</strong> var.<br />
Resultatet ble jo også så <strong>en</strong>ormt at man kan samm<strong>en</strong>ligne<br />
det med de fiktive valg<strong>en</strong>e som fortsatt holdes av<br />
m<strong>en</strong>n i mange arabiske land. At Stortinget bevisst og<br />
åpnet brøt Folkerett<strong>en</strong> er vel heller ikke noe eksempel<br />
som man har pratet høyt om i 17. mai tal<strong>en</strong>e. De sterkeste<br />
fredsaktør<strong>en</strong>e i union<strong>en</strong> var på sv<strong>en</strong>sk side av<br />
gr<strong>en</strong>s<strong>en</strong>. Det var Sverige som ”lot Norge få sin frihet”<br />
på tross av et stridslyst<strong>en</strong>t Storting som brukte klart<br />
ulovlige midler.<br />
Behov for <strong>litt</strong> ydmykhet<br />
Det er med andre ord stort behov for <strong>litt</strong> nyansering av<br />
det som skjedde i 1905. At i typisk norsk stil å fremheve<br />
hvor fantastiske vi er passer altså heller ikke i d<strong>en</strong>ne<br />
samm<strong>en</strong>h<strong>en</strong>g<strong>en</strong>. Norske skolebøker var svært så krigerske<br />
i tid<strong>en</strong> <strong>fra</strong>m til 1905 som <strong>en</strong> ann<strong>en</strong> artikkel i dette<br />
nummeret viser. Dag<strong>en</strong>s lærebøker og medier fremstiller<br />
Norge som verd<strong>en</strong>smester i det meste. Det er vi ikke<br />
og mange av de skrøner som fremstilles om norsk<br />
ut<strong>en</strong>rikspolitikk er like gale i dag som de var d<strong>en</strong> gang.<br />
Kritisk sinnelag, refleksjon og grundige sakkunnskap er<br />
gode eg<strong>en</strong>skaper om man skal være sannferdig i sin<br />
fremstilling av historie og samtid.
22 Tysklandsbrigad<strong>en</strong><br />
ikkevold 1/2005<br />
Okkupasjon for fred<br />
Norske soldater s<strong>en</strong>des i dag ut for å "opprette og ivareta" fred under<br />
stadig fjernere himmelstrøk. Det er vår plikt som <strong>en</strong> "fredsnasjon", skal vi<br />
tro regjering<strong>en</strong>. I februar 1947 reiste d<strong>en</strong> første norske konting<strong>en</strong>t soldater<br />
ut, for å ivareta fred<strong>en</strong> i det sønderbombete Tyskland. M<strong>en</strong> det er kondomdebatt<strong>en</strong><br />
folk husker.<br />
Mort<strong>en</strong> Rønning<br />
Allerede m<strong>en</strong>s krig<strong>en</strong> raste i Europa fikk Norge <strong>en</strong><br />
forespørsel <strong>fra</strong> brit<strong>en</strong>e om vi ville stille med <strong>en</strong><br />
konting<strong>en</strong>t soldater til <strong>en</strong> styrke i et <strong>fra</strong>mtidig<br />
okkupert Tyskland.<br />
Da tyskerne <strong>en</strong>delig kapitulerte d<strong>en</strong> 8. mai 1945 var<br />
det klart for <strong>en</strong> oppdeling av landet i fire soner; sovjetiske<br />
styrker i øst, og hhv. <strong>fra</strong>nske, britiske og amerikanske<br />
styrker i hver sin sektor i vest.<br />
D<strong>en</strong> norske brigad<strong>en</strong>, som bestod av i alt 4200<br />
mann. tj<strong>en</strong>estegjorde først i Harz-området, s<strong>en</strong>ere i<br />
Scleswig-Holstein.Til samm<strong>en</strong> tj<strong>en</strong>estegjorde 59.000<br />
norske soldater, til dels unge vernepliktige, i okkupasjonsstyrk<strong>en</strong>.<br />
I ettertid er kondom-debatt<strong>en</strong> kanskje det vi husker<br />
best; dvs.strid<strong>en</strong> om hvorvidt kondomer skulle være til<br />
salgs på messa. Over 400.000 underskrifter mot d<strong>en</strong>ne<br />
usedelighet<strong>en</strong> medførte at kondomsalget ble lagt ned,<br />
og soldat<strong>en</strong>e måtte oppsøke helsetj<strong>en</strong>est<strong>en</strong> i stedet,<br />
hvor kondomer ble utdelt gratis.<br />
Oppbyggelig lektyre<br />
Med seg i bagasj<strong>en</strong> hadde soldat<strong>en</strong>e, ved sid<strong>en</strong> av dårlige<br />
soveposer, St<strong>en</strong>-guns eller beslaglagte Mausere, lange<br />
underbukser og et bilde av kjærest<strong>en</strong>, <strong>en</strong> kjekk lit<strong>en</strong><br />
håndbok med tittel<strong>en</strong> Til Tyskland for fred<strong>en</strong>, utgitt av<br />
Forsvarets undervisnings- og velferdskontor. Bok<strong>en</strong><br />
skulle gi de unge soldat<strong>en</strong>e moralsk bagasje for å utføre<br />
sitt oppdrag. I tillegg til kapitler om hva krig<strong>en</strong> kostet<br />
Norge, nazism<strong>en</strong>s bakgrunn i tysk historie og det folkerettslige<br />
perspektiv ved okkupasjon<strong>en</strong>, følger også to<br />
kapitler om hhv. moral og sunn sans og hygi<strong>en</strong>e og<br />
idrett.<br />
Billeddel<strong>en</strong> skal illustrere nazism<strong>en</strong> i all sin grufullhet,<br />
kombinert med tragiske <strong>en</strong>keltskjebner.<br />
Billeddel<strong>en</strong> starter for øvrig med et bilde av norske<br />
j<strong>en</strong>ter på vei til Tyskland etter kapitulasjon<strong>en</strong>, med<br />
sine barn som har tyske fedre. "Her er et avskrekk<strong>en</strong>de<br />
eksempel på hva de tyske okkupasjonsstyrk<strong>en</strong>e kunne<br />
påføre befolkning<strong>en</strong> av ulykker. De norske kvinn<strong>en</strong>e<br />
har innlatt seg med fi<strong>en</strong>d<strong>en</strong>… Tank<strong>en</strong> på <strong>fra</strong>mtid<strong>en</strong>, på<br />
hjem og fedreland må gå foran tank<strong>en</strong> på <strong>en</strong> selv i øyeblikket.<br />
Virkelig styrke viser seg i likevekt og måtehold."<br />
Sigrid Undset bidrar til d<strong>en</strong> oppbyggelige dagsord<strong>en</strong><br />
ved et kapittel om verdi<strong>en</strong> av d<strong>en</strong> norske kultur<strong>en</strong>,<br />
"hadde tyskerne vunnet krig<strong>en</strong>, så hadde de kommet til<br />
å gå løs på d<strong>en</strong>ne oppgav<strong>en</strong>, å utrydde vår særegne<br />
norske kultur, så grundig de evnet." Hun påpeker at<br />
Danmark-Norge var det første land til å oppheve negerslaveriet<br />
i sine kolonier, i 1792, og kaller dette et utslag<br />
av d<strong>en</strong> nordiske ånd. Via Leiv Eirikssons storhet, ikke<br />
fordi han "fant" Vinland, m<strong>en</strong> fordi han reddet skipbrudne,<br />
faller hun til sist ned på, mange år før Gro<br />
Harlem Brundtland, at det er typisk norsk å være god.<br />
No<strong>en</strong> er likere…<br />
Bok<strong>en</strong> sier ing<strong>en</strong>ting om det folkerettslige grunnlaget<br />
for okkupasjon<strong>en</strong>; det taes kan h<strong>en</strong>de for gitt i situasjon<strong>en</strong><br />
at "alle" forstår. Folkerett<strong>en</strong> slik vi kj<strong>en</strong>ner d<strong>en</strong> i<br />
dag er utviklet under FN, som ble dannet i 1948. I dag<br />
kreves et vedtak <strong>fra</strong> FNs sikkerhetsråd for å kunne kalle<br />
<strong>en</strong> militær operasjon og/eller okkupasjon, for folkerettslig.<br />
Høyesteretttsdommer E. F. Eckhoff foreleser<br />
derimot om folkerett<strong>en</strong>s krav til okkupant<strong>en</strong>, overfor<br />
de norske soldat<strong>en</strong>e.<br />
Interessant i d<strong>en</strong>ne samm<strong>en</strong>h<strong>en</strong>g er samm<strong>en</strong>ligning<strong>en</strong><br />
han gjør mellom d<strong>en</strong> tyske okkupasjon<strong>en</strong> av Norge,<br />
og d<strong>en</strong> allierte okkupasjon<strong>en</strong> av Tyskland. Eckhoff<br />
po<strong>en</strong>gterer at norske myndigheter, ved konge og regjering<br />
aldri kapitulerte overfor d<strong>en</strong> tyske krigsmakt. Slik<br />
sett var d<strong>en</strong> tyske okkupasjonsmakt bundet av 4.<br />
Haagkonv<strong>en</strong>sjon av 1907 om Landkrig<strong>en</strong>s lover og sedvaner.<br />
I tillegg til okkupant<strong>en</strong>s ansvar for befolkning<strong>en</strong>s<br />
ve og vel, stadfestes det i paragraf 43 at landets<br />
gjeld<strong>en</strong>de lover skal gjelde, og okkupant<strong>en</strong> plikter å<br />
respektere landets forfatning og rettsord<strong>en</strong>, hvis ikke<br />
militære h<strong>en</strong>syn tvinger dem til å sette disse til side.<br />
Når Eckhoff sid<strong>en</strong> kommer til d<strong>en</strong> omv<strong>en</strong>dte okkupasjon,<br />
norske styrker i Tyskland, blir ton<strong>en</strong> <strong>en</strong> ann<strong>en</strong>.<br />
Det understrekes at ved kapitulasjonsover<strong>en</strong>skomst<strong>en</strong><br />
av 8. mai 1945, undertegnet av d<strong>en</strong> tyske overkommando,<br />
erkj<strong>en</strong>te d<strong>en</strong>ne at nederlaget var fullst<strong>en</strong>dig og<br />
kapitulasjon<strong>en</strong> skjedde betingelsesløst. Overkommando<strong>en</strong><br />
var videre villig til å motta de vilkår som<br />
seierherr<strong>en</strong>e måtte pålegge. Altså gjelder ikke<br />
Haagkonv<strong>en</strong>sjon<strong>en</strong> her.<br />
5. juni kom de første foreløpige vilkår <strong>fra</strong> de allierte<br />
seierherr<strong>en</strong>e, undertegnet av Eis<strong>en</strong>hower, Sjukov,
ikkevold 1/2005 Tysklandsbrigad<strong>en</strong><br />
23<br />
Montgomery og Lattre de Tassigny. Ifølge d<strong>en</strong>ne fantes<br />
det ikke l<strong>en</strong>ger no<strong>en</strong> tysk regjeringsmakt og d<strong>en</strong> øverste<br />
myndighet i landet tillå de allierte styrk<strong>en</strong>e, berettighet<br />
til å ta alle nødv<strong>en</strong>dige skritt for å opprettholde<br />
fred og sikkerhet.<br />
Nå var altså h<strong>en</strong>synet til landets forfatning og sedvaner<br />
satt til side, med begrunnelse i d<strong>en</strong> betingelsesløse<br />
kapitulasjon. D<strong>en</strong> respektive militære sjef var deretter<br />
d<strong>en</strong> øverste myndighet i d<strong>en</strong> <strong>en</strong>kelte militære sektor.<br />
I tillegg ble det opprettet et kontrollråd som hadde<br />
d<strong>en</strong> øverste lovgiv<strong>en</strong>de og administrative myndighet i<br />
det okkuperte Tyskland. Målet var klart: det tyske militærves<strong>en</strong>et<br />
skulle<br />
knuses, alle våp<strong>en</strong><br />
skulle leveres inn,<br />
alle nazistiske organisasjoner<br />
skulle oppløses<br />
og <strong>en</strong>hver rest<br />
av det nazistiske lovverket<br />
skulle fjernes.<br />
Aktive nazister ble<br />
fjernet <strong>fra</strong> alle off<strong>en</strong>tlige<br />
og alle viktige<br />
private stillinger. D<strong>en</strong><br />
samme taktikk synes<br />
det for øvrig som<br />
USA nå betaler pris<strong>en</strong><br />
for i Irak, etter å ha<br />
r<strong>en</strong>sket systemet for<br />
<strong>en</strong>hver Baat-tilh<strong>en</strong>ger.<br />
Videre ble domstol<strong>en</strong>e<br />
gj<strong>en</strong>opprettet<br />
etter før-krigsmodell,<br />
hvor lov<strong>en</strong>s bokstav<br />
skulle tolkes bokstavelig.<br />
Fire unntak ble<br />
krevet: straffbare<br />
handlinger mot de<br />
allierte, forsøk på å gj<strong>en</strong>opprette nazistiske organisasjoner,<br />
straffbare handlinger utført av allierte, og andre<br />
saker som d<strong>en</strong> allierte overkommando ikke ønsker<br />
prøvd for <strong>en</strong> tysk domstol.<br />
En hel tjuepakning!<br />
Min avdøde far tj<strong>en</strong>estegjorde i styrk<strong>en</strong> i 1947-48,<br />
altså før deling<strong>en</strong> av landet i 1949. Han snakket aldri<br />
stort om tj<strong>en</strong>est<strong>en</strong>, og jeg spurte heller ikke noe videre.<br />
Jeg sitter allikevel tilbake med det inntrykk at de<br />
utbombete by<strong>en</strong>e og d<strong>en</strong> utbredte fattigdomm<strong>en</strong>, og<br />
hva d<strong>en</strong> gjør med m<strong>en</strong>nesket, hadde satt sine spor.<br />
For vi vet at krig, og d<strong>en</strong> fattigdomm<strong>en</strong>, fornedrels<strong>en</strong><br />
og fortvilels<strong>en</strong> som følger et militært nederlag,<br />
setter m<strong>en</strong>nesket i <strong>en</strong> situasjon hvor de billedlig sett vil<br />
selge sin eg<strong>en</strong> mor. For å overleve.<br />
For 25 år sid<strong>en</strong> jobbet jeg med <strong>en</strong> ann<strong>en</strong> deltaker i<br />
okkupasjonsstyrk<strong>en</strong>. Han hadde vært blant de siste<br />
norske soldat<strong>en</strong>e i krig<strong>en</strong>, i 1952. Jeg fortalte at far<strong>en</strong><br />
min hadde tj<strong>en</strong>estegjort i 47-48. – Heldiggris! Det var<br />
d<strong>en</strong> gang<strong>en</strong> j<strong>en</strong>t<strong>en</strong>e bare kosta to sigaretter; i 52 kosta<br />
de minst <strong>en</strong> tjuepakning, uttrykte han.<br />
D<strong>en</strong> norske London-regjering<strong>en</strong> hadde innført forbud<br />
mot ekteskap mellom norske og tyske statsborgere;<br />
d<strong>en</strong>ne paragraf<strong>en</strong> ble blant annet b<strong>en</strong>yttet mot de<br />
såkalte "tyskertøs<strong>en</strong>e" under rettsoppgjøret. I 1950 ble<br />
d<strong>en</strong>ne paragraf<strong>en</strong> hevet. Hvorfor? Fordi norske soldater<br />
i Tysklandsbrigad<strong>en</strong> ønsket å bringe hjem sine tyske<br />
kjærester.<br />
Et godt forbilde<br />
Det er forsvarsminister J<strong>en</strong>s Chr. Hauges oppgave å forklare<br />
d<strong>en</strong> unge soldat<strong>en</strong> hvorfor de blir s<strong>en</strong>dt av gårde,<br />
og det blir aldri lagt skjul på at dette handler om <strong>en</strong><br />
okkupasjon av Tyskland. Minister<strong>en</strong> legger heller ikke<br />
skjul på <strong>en</strong> viss ergrelse over at d<strong>en</strong> tyske flid og dyktighet<br />
etter nederlaget i 1918 ble overlatt til seg selv, og<br />
slik i løpet av 20 år<br />
igj<strong>en</strong> hadde bygget<br />
opp <strong>en</strong> aggressiv<br />
krigsmakt. D<strong>en</strong>ne<br />
gang, lover Hauge,<br />
skal vi <strong>en</strong> gang for<br />
alle styre d<strong>en</strong> tyske<br />
nasjon i riktig retning.<br />
Hovedmålet er<br />
å sikre at folkestyret<br />
avløser diktaturet.<br />
Målet er ikke å<br />
holde nede, m<strong>en</strong> å<br />
hjelpe til å reise<br />
opp, skriver Hauge<br />
nest<strong>en</strong> prosaisk.<br />
Norske myndigheter<br />
forpliktet seg i<br />
første omgang til <strong>en</strong><br />
to-årig deltakelse,<br />
med start <strong>fra</strong> februar<br />
1947. Hauge understreker<br />
kostnad<strong>en</strong>e<br />
ved <strong>en</strong> slik operasjon,<br />
og likeledes de<br />
alliertes <strong>en</strong>orme<br />
utgifter ved å holde det tyske samfunn, og det tyske<br />
folk, i live. M<strong>en</strong> Norge kan ikke ta del i mellomfolkelig<br />
arbeid for å fremme fred og trygghet med rettigheter<br />
– m<strong>en</strong> ut<strong>en</strong> plikter.<br />
Og det er ikke bare det blotte nærvær av fremmede<br />
soldater og deres våp<strong>en</strong> som skal få tyskerne på rett<br />
spor. Det er, etter det vi hører, mye nazister i det<br />
området som tropp<strong>en</strong>e ligger i. Dere vil støte på tysk<br />
hovmod og tysk kryperi og smiger. Ing<strong>en</strong> av del<strong>en</strong>e må<br />
påvirke styrk<strong>en</strong>es opptred<strong>en</strong>. Vårt mål skal være, at når<br />
de norske styrk<strong>en</strong>e trekker seg ut av sitt område, skal<br />
det være d<strong>en</strong> alminnelige oppfatning blant d<strong>en</strong> tyske<br />
befolkning at de har vært besatt av staute, rettferdige,<br />
faste og korrekte mannskaper. De må si seg selv at det<br />
må være noe ved det samfunn og d<strong>en</strong> samfunnsform<br />
som nordm<strong>en</strong>n<strong>en</strong>e har levd i.<br />
Et godt forbilde, altså. Og jeg siterer cand. Med.<br />
Birger Tvedt som s<strong>en</strong>der disse ord<strong>en</strong>e med de norske<br />
styrk<strong>en</strong>e: V<strong>en</strong>eriske sykdommer pådrar <strong>en</strong> seg i de<br />
fleste tilfeller ved samleie, og er som regel selvforskyldt.<br />
(…) Det er <strong>en</strong> skam for mannskap<strong>en</strong>e å pådra seg slike<br />
sykdommer. I kamp<strong>en</strong> mot de kjønnslige utskeielser er<br />
de beste midler: avhold <strong>fra</strong> beruselse, allsidig idrettsliv,<br />
regelmessig arbeid og fornuftig anlagt fritidsbeskjeftigelse.<br />
Hovedport<strong>en</strong> til leir<strong>en</strong> i Northeim. (Inngang til d<strong>en</strong> Norske Brigade i Northeim)
24 Okinawa<br />
ikkevold 1/2005<br />
Nei til ny militærbase<br />
Lokalbefolkning sultrestreiket mot ny militærbase på Okinawa<br />
David All<strong>en</strong> og Chimyomi Sumida<br />
En 64 år gammel kvinne startet i begynnels<strong>en</strong><br />
av november <strong>en</strong> sultestreik mot<br />
<strong>en</strong> planlagt militær flyplass for d<strong>en</strong> amerikanske<br />
marin<strong>en</strong> nordvest på øya Okinawa.<br />
Yoko Yamaguchi <strong>fra</strong> by<strong>en</strong> Ginowan har<br />
sid<strong>en</strong> april i fjor deltatt i <strong>en</strong> sit-in-aksjon i<br />
havna i K<strong>en</strong>oko, hvor d<strong>en</strong> nye bas<strong>en</strong> skal<br />
bygges. Før jul bestemte hun seg for å trappe<br />
opp aksjon<strong>en</strong>e, nå rettet mot Okinawa-kontoret<br />
til de japanske utbyggerne.<br />
D<strong>en</strong> 29. november satte hun seg ned ut<strong>en</strong>for<br />
kontoret som har ansvar for utbygging av<br />
forsvarsanlegg i Japan, nær havna i Aja, og lovet ikke å<br />
innta føde inntil myndighet<strong>en</strong>e i Tokyo stopper de miljøundersøkels<strong>en</strong>e<br />
som foregår ut<strong>en</strong>for kyst<strong>en</strong>, i forkant<br />
av utbygging<strong>en</strong>.<br />
Med dette tok motstandernes kamp mot prosjektet,<br />
som skal erstatte flyplass<strong>en</strong> ved Fut<strong>en</strong>man, <strong>en</strong> ny v<strong>en</strong>ding.<br />
Fut<strong>en</strong>ma-bas<strong>en</strong> ligger midt i hjertet av by<strong>en</strong><br />
Ginowan.<br />
– Vi har alle kjempet desperat mot de boreprøv<strong>en</strong>e<br />
som gj<strong>en</strong>nomføres ute i havet, uttalte Yamaguchi til<br />
Ett års blokade av bas<strong>en</strong><br />
Arm<strong>en</strong>e hans er solbr<strong>en</strong>t, hans skjegg<br />
er grån<strong>en</strong>de; Sakae Toyama er klar for<br />
<strong>en</strong> ny konfrontasjon i hans virke for å<br />
hindre US Marines å bygge <strong>en</strong> base på<br />
korallrev<strong>en</strong>e.<br />
Toyama, samm<strong>en</strong> med andre aktivister og<br />
fiskere, feiret tirsdag 19. april ett-års sitin,<br />
<strong>fra</strong> soloppgang til solnedgang, på stranda<br />
og på offshore installasjoner ved landsby<strong>en</strong><br />
H<strong>en</strong>oko på øya Okinawa, Japan.<br />
Gre<strong>en</strong>peace støtter kamp<strong>en</strong> for å bevare<br />
disse klare, smaragdgrønne farvann<strong>en</strong>e i<br />
utkant<strong>en</strong> av Stillehavet. Farvannet er livsviktig<br />
for sjøpattedyret dugong, også kj<strong>en</strong>t<br />
under navnet sjøku.<br />
"Vi vil stoppe d<strong>en</strong>ne utbygging<strong>en</strong>,<br />
samme hva. Vi vil aldri la dem bygge <strong>en</strong><br />
Yoko Yamaguchi (64)<br />
base her” sier Toyama. Han kikker forsiktig<br />
ut over de fire rigg<strong>en</strong>e som er utplassert for<br />
å ta prøver av havbunn<strong>en</strong>.<br />
”Riggarbeiderne er i ferd med å bli<br />
utmattet, noe må skje i løpet av de neste<br />
tre måned<strong>en</strong>e”, tror Toyama. Han forv<strong>en</strong>ter<br />
at japanske myndigheter snart vil forsøke å<br />
fjerne demonstrant<strong>en</strong>e.<br />
USAs marine planlegger å bygge <strong>en</strong> 2,5<br />
kilometer lang flystripe på tørrlagte områder<br />
nær fiskerlandsby<strong>en</strong>, ironisk nok i et<br />
forsøk på å møte Okinawa-befolkning<strong>en</strong>s<br />
ønsker om å flytte styrk<strong>en</strong>e ut <strong>fra</strong> d<strong>en</strong> tett<br />
befolkede by<strong>en</strong> Ginowan.<br />
Okinawa huser i alt 65 pros<strong>en</strong>t av i alt<br />
40.500 amerikanske soldater i Japan, og<br />
lokalbefolkning<strong>en</strong> har gj<strong>en</strong>tatte ganger<br />
krevd at antallet reduseres, til tross for at<br />
japanere også andre steder motsetter seg<br />
Stars and Stripes Pacific edition i begynnels<strong>en</strong><br />
av desember, m<strong>en</strong> at de så langt ikke hadde lyktes<br />
med å stoppe boring<strong>en</strong>.<br />
– Vår kamp mot de mektige nasjonale myndighet<strong>en</strong>e<br />
er tross alt som maur<strong>en</strong>s kamp mot elefant<strong>en</strong>.<br />
Vi er alle uts<strong>litt</strong> etter å ha aksjonert dag<br />
etter dag, så jeg t<strong>en</strong>kte nøye igj<strong>en</strong>nom hva<br />
annet jeg kunne gjøre. Da bestemte jeg meg for<br />
å innlede <strong>en</strong> sultestreik, sa Yamaguchi.<br />
– Det er viktig for oss at flest mulig får kj<strong>en</strong>nskap<br />
til hva det er som foregår i havet ut<strong>en</strong>for<br />
H<strong>en</strong>oko, påpekte hun.<br />
Japanske myndigheter inngikk i 1996 <strong>en</strong> avtale med<br />
USA om å st<strong>en</strong>ge Fut<strong>en</strong>ma-bas<strong>en</strong>, som altså ligger i<br />
tettbebygd strøk, dersom <strong>en</strong> alternativ plassering<br />
kunne <strong>fra</strong>mskaffes. Valget falt på dels dr<strong>en</strong>erte områder,<br />
dels rev ut<strong>en</strong>for kyst<strong>en</strong> av H<strong>en</strong>oko. Ved å anlegge<br />
veiforbindelse til marinebas<strong>en</strong> Schwab vil flybas<strong>en</strong> også<br />
kunne b<strong>en</strong>yttes av sivile fly.<br />
Japansk miljølovgivning pålegger utbygger å<br />
gj<strong>en</strong>nomføre undersøkelser av havbunn<strong>en</strong> før <strong>en</strong><br />
utbygging kan finne sted. Sit-in-aksjon<strong>en</strong>e i H<strong>en</strong>oko<br />
troppeutplasseringer.<br />
Japanske myndigheter ble i 1996 <strong>en</strong>ige<br />
med de amerikanske styrk<strong>en</strong>e om å flytte<br />
Fut<strong>en</strong>ma-bas<strong>en</strong> <strong>fra</strong> Ginowan til H<strong>en</strong>oko. Til<br />
tross for protest<strong>en</strong>e hevder amerikanerne å<br />
være lydhøre overfor d<strong>en</strong> lokale opinion<strong>en</strong>,<br />
og vil anlegge bas<strong>en</strong> et annet sted, dersom<br />
myndighet<strong>en</strong>e i Tokyo ber dem om det<br />
M<strong>en</strong> de dusinvis kvinner og m<strong>en</strong>n,<br />
mange av dem eldre, som har slått seg til i<br />
solsteik<strong>en</strong>, vil ikke v<strong>en</strong>te på at regjering<strong>en</strong><br />
skal stanse arbeidet med bas<strong>en</strong>. ”Marine<br />
områder er ikke reservert for Marin<strong>en</strong>. Redd<br />
Dugong”, lyder et banner sp<strong>en</strong>t opp på <strong>en</strong><br />
av rigg<strong>en</strong>e. ”Ing<strong>en</strong> krig. Ing<strong>en</strong> base”, lyder<br />
<strong>en</strong> ann<strong>en</strong>.<br />
”Du spør om dette er tøft? Da skulle du<br />
sett oss i kano<strong>en</strong>e våre i september, da vi<br />
blokkerte prøvetaking av havbunn<strong>en</strong>”, forteller<br />
<strong>en</strong> eldre kvinne på rigg<strong>en</strong>. ”Da jeg ble<br />
med t<strong>en</strong>kte jeg det ville vare no<strong>en</strong> måneder.<br />
Nå har det gått ett år og jeg har måttet ta
ikkevold 1/2005 Okinawa<br />
25<br />
resulterte i flere måneders utsettelse av disse undersøkels<strong>en</strong>e.<br />
Undersøkels<strong>en</strong>e medfører at det må settes opp<br />
rundt 30 plattformer til havs, som skal brukes i arbeidet.<br />
Flere av disse er på plass. Motstanderne, <strong>en</strong> blanding<br />
av lokalbefolkning, miljøaktivister og motstandere<br />
av d<strong>en</strong> nye bas<strong>en</strong> har omringet plattform<strong>en</strong>e med små<br />
båter og forsøkt å ta seg om bord. Etter <strong>en</strong> rekke tilfeller<br />
av knuffing og dytting mellom aktivist<strong>en</strong>e og arbeiderne,<br />
måtte Kystvakt<strong>en</strong> oppfordre begge parter om å<br />
avstå <strong>fra</strong> vold. De opplyste samtidig at de så langt ikke<br />
har planer om gripe inn mot no<strong>en</strong> av part<strong>en</strong>e.<br />
Yamaguchi på sin side grunngav sitt valg av d<strong>en</strong><br />
japanske utbygger som sitt mål for sultestreik<strong>en</strong>: – Det<br />
er her d<strong>en</strong> virkelige forbryter<strong>en</strong> finnes. Jeg blir sitt<strong>en</strong>de<br />
her så l<strong>en</strong>ge jeg orker, sa hun.<br />
No<strong>en</strong> dager s<strong>en</strong>ere fikk hun følge av Hiroo<br />
Naganuma, <strong>en</strong> buddhistmunk. Også andre av aksjonist<strong>en</strong>e<br />
har fulgt Yamaguchi.<br />
Ifølge 70 år gamle Etsumi Tairabori var aksjon<strong>en</strong> <strong>en</strong><br />
fin avveksling <strong>fra</strong> aksjon<strong>en</strong>e til havs. –<br />
Konfrontasjon<strong>en</strong> med arbeiderne der ute kan være<br />
skremm<strong>en</strong>de, med det stopper ikke meg. Jeg føler nest<strong>en</strong><br />
at jeg har satt livet til, m<strong>en</strong> jeg gir meg ikke. Hvis<br />
jeg ikke kan hindre dem i å bygge <strong>en</strong> ny militærbase,<br />
hva er da m<strong>en</strong>ing<strong>en</strong> med livet, undret<br />
Etsumi Taurabori.<br />
opp lån og<br />
arbeide om natt<strong>en</strong> for å<br />
fortsette protest<strong>en</strong>e på dagtid”, forteller<br />
hun<br />
Toyama studerer havet gj<strong>en</strong>nom <strong>en</strong> kikkert<br />
og holder kontakt<strong>en</strong> med sine meddemonstranter<br />
på rigg<strong>en</strong>e ved hjelp av walkietalkie,<br />
for å se til at myndighet<strong>en</strong>es patruljebåter<br />
ikke kommer for nærme. ”Vi ønsker<br />
ikke å være delaktige i drap på uskyldige<br />
m<strong>en</strong>nesker, ved at Japan tillater amerikanske<br />
baser for soldater som s<strong>en</strong>des til Irak”,<br />
sier Toyama.<br />
Okinawa ble okkupert av USA etter blodige<br />
kamper i 1945 og gitt tilbake så s<strong>en</strong>t<br />
som i 1972. Det skapte harme hos mange<br />
på øya å være base for amerikanske styrker<br />
som ble s<strong>en</strong>dt til Korea og Vietnam.<br />
Lokalt off<strong>en</strong>tlig ansatte opplever det som<br />
vanskelig når det japansk-amerikanske sam-<br />
arbeidet bringer dem i konflikt med<br />
deres egne medborgere. ”Vi er harme fordi<br />
tidligere statsministere ikke forsøkte å redusere<br />
det amerikanske nærværet i Okinawa,<br />
m<strong>en</strong> overlot hele konflikt<strong>en</strong> til oss”, uttaler<br />
<strong>en</strong> talsperson hos de lokale myndighet<strong>en</strong>e i<br />
Naha.<br />
”Det ideelle vil være å redusere det militære<br />
nærværet på Okinawa til null, m<strong>en</strong><br />
som lokale myndigheter kan vi ikke stoppe<br />
arbeidet på H<strong>en</strong>oko, fordi det finnes <strong>en</strong><br />
japansk-amerikansk avtale”, sier han.<br />
En m<strong>en</strong>ingsmåling gj<strong>en</strong>nomført i august,<br />
viste at 80 pros<strong>en</strong>t av innbyggerne på<br />
Okinawa var i mot å flytte Fut<strong>en</strong>ma-bas<strong>en</strong><br />
til H<strong>en</strong>oko.<br />
Også fiskere i området har b<strong>litt</strong> med i<br />
protest<strong>en</strong>e, i frykt for å miste levebrødet.<br />
De har hjulpet til med å <strong>fra</strong>kte demonstranter<br />
mellom land og rigg<strong>en</strong>e, og har holdt<br />
vakt på havet, i fall myndighet<strong>en</strong>e vil forsøke<br />
å fjerne demonstrant<strong>en</strong>e.<br />
I begynnels<strong>en</strong> av februar reiste <strong>en</strong> delegasjon av politikere<br />
<strong>fra</strong> Okinawa til Washington for å forsøke å påvirke<br />
USA’s myndigheter. Kravet var både å legge plan<strong>en</strong> om<br />
<strong>en</strong> ny base ut<strong>en</strong>for H<strong>en</strong>oko på is, og samtidig legge ned<br />
d<strong>en</strong> eksister<strong>en</strong>de bas<strong>en</strong> i Fut<strong>en</strong>ma.<br />
– Mottakels<strong>en</strong> var langt varmere <strong>en</strong>n vi hadde v<strong>en</strong>tet,<br />
uttalte medlem av d<strong>en</strong> japanske nasjonalforsamling<strong>en</strong>,<br />
Mitsuko Tomon til Stars And Stripes i etter kant. Hun<br />
pekte spesilet på støtte blant repres<strong>en</strong>tanter ved C<strong>en</strong>ter<br />
for Strategic and International Studies.<br />
Medvirk<strong>en</strong>de har også <strong>en</strong> helikopterulykke i august i<br />
fjor vært, da et militærhelikopter <strong>fra</strong> Futanma-bas<strong>en</strong><br />
styrtet i <strong>en</strong> bygning ved Okinawas Internasjonale<br />
Universitet, i bas<strong>en</strong>s nabolag. I kravet om å legge ned<br />
eksister<strong>en</strong>de base og å skrinlegge d<strong>en</strong> planlagte bas<strong>en</strong>,<br />
ligger også et krav om at USA kutter kraftig i antall soldater<br />
forlagt på Okinawa. Antallet er i dag 17.000 soldater.<br />
Også miljøbevegels<strong>en</strong> protesterer d<strong>en</strong> nye bas<strong>en</strong>,<br />
da d<strong>en</strong> vil true sjeld<strong>en</strong>t liv i korallrev<strong>en</strong>e ut<strong>en</strong>for<br />
H<strong>en</strong>oko.<br />
Basert på artikler i Stars and Stripes, Pacific Edition.<br />
Oversatt av Mort<strong>en</strong> Rønning.<br />
”Jeg har deltatt her i fire måneder nå, og<br />
det nærmer seg <strong>en</strong> gr<strong>en</strong>se hvor jeg ikke<br />
l<strong>en</strong>ger klarer å få <strong>en</strong>d<strong>en</strong>e til å møtes”, sier<br />
Yoshikatsu Yamashiro, <strong>en</strong> fisker på 61, brun<br />
og kraftig bygd. ”M<strong>en</strong> det er flott å se at<br />
de yngre blir med i aksjon<strong>en</strong>e”, sier han.<br />
Blant demonstrant<strong>en</strong>e er også 23 år<br />
gamle Ruka Nishihara, som aldri har vært i<br />
full jobb. Han ble med i september samm<strong>en</strong><br />
med sin mor, de kommer <strong>fra</strong> Kangawa-region<strong>en</strong><br />
øst i landet, hvor USA både har marinebaser<br />
og flybaser. ”Jeg kom fordi jeg<br />
lærte om sjøkua. Jeg lever av småjobber<br />
innimellom demonstrasjon<strong>en</strong>e”, forteller<br />
han.<br />
Protest<strong>en</strong>e mot det amerikanske militære<br />
nærværet på Okinawa flammet opp i 1995<br />
da <strong>en</strong> 12 år gammel j<strong>en</strong>te ble utsatt for <strong>en</strong><br />
gj<strong>en</strong>gvoldtekt av tre amerikanske soldater.<br />
Protest<strong>en</strong>e blusset opp igj<strong>en</strong> i fjor, da et<br />
helikopter <strong>fra</strong> Fut<strong>en</strong>ma-bas<strong>en</strong> styrtet i <strong>en</strong><br />
universitetsbygning i nærhet<strong>en</strong>.
26 Tsjetsj<strong>en</strong>ia<br />
ikkevold 1/2005<br />
Tsjetsj<strong>en</strong>ia – et s<strong>en</strong>sitivt<br />
Sakte snur opposisjon<strong>en</strong> seg mot krig<strong>en</strong> i Tsjetsj<strong>en</strong>ia.<br />
Fred Weir, korrespond<strong>en</strong>t for The Christian Sci<strong>en</strong>ce Monitor<br />
Hver tirsdag kveld stiller L<strong>en</strong>a Bat<strong>en</strong>kova og <strong>en</strong><br />
håndfull andre uredde sjeler opp i Pusjkin-park<strong>en</strong><br />
i Moskva, rett ved Kreml, for å protestere<br />
mot krig<strong>en</strong> i Tsjetsj<strong>en</strong>ia.<br />
To ganger har hun b<strong>litt</strong> arrestert og gj<strong>en</strong>takne ganger<br />
har hun b<strong>litt</strong> hånet for sin mangl<strong>en</strong>de patriotisme,<br />
m<strong>en</strong> Bat<strong>en</strong>kova føler hun gjør det <strong>en</strong>este rette, for å<br />
holde liv i d<strong>en</strong> off<strong>en</strong>tlige debatt<strong>en</strong> omkring krig<strong>en</strong>.<br />
– Vi vil fortsette så l<strong>en</strong>ge det er nødv<strong>en</strong>dig, inntil<br />
krig<strong>en</strong> i Tsjetsj<strong>en</strong>ia har funnet <strong>en</strong> fredlig løsning. Vi<br />
prøver å snakke med flest mulig om krig<strong>en</strong>, sier<br />
Bat<strong>en</strong>kova.<br />
For de fleste som følger med i russiske medier, de<br />
fleste særs lojale overfor Kreml, må Bat<strong>en</strong>kovas gruppe<br />
<strong>fra</strong>mstå som <strong>en</strong> lit<strong>en</strong>, don-quijotisk minoritet.<br />
Uavh<strong>en</strong>gige m<strong>en</strong>ingsmålinger viser allikevel at 60 pros<strong>en</strong>t<br />
av Russlands befolkning støtter kravet om at<br />
Kreml må gj<strong>en</strong>nomføre forhandlinger med de tsjetsj<strong>en</strong>ske<br />
opprørerne. En øk<strong>en</strong>de andel av befolkning<strong>en</strong> tviler<br />
på mulighet<strong>en</strong>e for <strong>en</strong> militær løsning i d<strong>en</strong> fem år<br />
lange krig<strong>en</strong>.<br />
Til tross for at vedvar<strong>en</strong>de diskusjoner om d<strong>en</strong>ne<br />
Russlands største politiske verkebyll har tatt urovekk<strong>en</strong>de<br />
v<strong>en</strong>dinger de siste år<strong>en</strong>e, er det ikke sikkert at<br />
d<strong>en</strong>ne politikk<strong>en</strong> har støtte blant flertallet av befolkning<strong>en</strong>,<br />
ifølge ekspert<strong>en</strong>e.<br />
– Der det fortsatt finnes muligheter for <strong>en</strong> off<strong>en</strong>tlig<br />
debatt går d<strong>en</strong>ne for fullt, sier Alexei Simonov, leder<br />
for Glasnost Def<strong>en</strong>se Foundation, <strong>en</strong> uavh<strong>en</strong>gig vaktbikkje<br />
for landets medier.<br />
– Problemet er at selve temaet Tsjetsj<strong>en</strong>ia har b<strong>litt</strong><br />
skjøvet ut av det off<strong>en</strong>tlige rom. Hele klimaet i<br />
Russland er i ferd med å ta et alvorlig skritt bakover,<br />
sier han.<br />
Mer <strong>en</strong>n 100.000 m<strong>en</strong>nesker, de fleste sivile, er<br />
drept sid<strong>en</strong> d<strong>en</strong> første krig<strong>en</strong> i Tsjetsj<strong>en</strong>ia startet for ti<br />
år sid<strong>en</strong>. I løpet av d<strong>en</strong> andre krig<strong>en</strong> har separatist<strong>en</strong>e<br />
tydd til ubarmhjertig terrorhandlinger, slik vi så det i<br />
september ved skole #1 i Beslan. Samtidig hevder m<strong>en</strong>neskerettighetsgrupper<br />
at de russiske styrk<strong>en</strong>e og deres<br />
tsjetsj<strong>en</strong>ske allierte har leiet inn dødsskvadroner og tidligere<br />
politiske fanger.<br />
Russiske mainstream-medier hevder at situasjon<strong>en</strong> i<br />
Tsjetsj<strong>en</strong>ia normaliseres og at det ikke finnes alternativer<br />
til d<strong>en</strong> pågå<strong>en</strong>de militære operasjon<strong>en</strong>.<br />
Terroranslag<strong>en</strong>e mot Russland omtales som handlinger<br />
utført av internasjonale terrorister, ut<strong>en</strong> no<strong>en</strong> direkte<br />
samm<strong>en</strong>h<strong>en</strong>g med konflikt<strong>en</strong> i Tsjetsj<strong>en</strong>ia. For øvrig<br />
det samme syn presid<strong>en</strong>t Putin er talsmann for.<br />
– Tsjetsj<strong>en</strong>ia oppfattes som et for s<strong>en</strong>sitivt tema for<br />
presid<strong>en</strong>t<strong>en</strong> og medi<strong>en</strong>e unngår derfor i stor grad<br />
<strong>en</strong>hver kritisk debatt om dette, sier Yury Goland, <strong>en</strong><br />
ekspert ved Indep<strong>en</strong>d<strong>en</strong>t Institute of International<br />
Economic and Political Studies.<br />
– Det handler stort sett om selvs<strong>en</strong>sur, sier han.<br />
Han understreker at til tross for at Kremls makt over<br />
medi<strong>en</strong>e er høyst reell, er hovedproblemet at det russiske<br />
samfunnet har ignorert krig<strong>en</strong> i Tsjetsj<strong>en</strong>ia. – Jeg<br />
anser at det er <strong>en</strong> <strong>en</strong>ighet i samfunnet om at vi ikke<br />
kan gå i forhandlinger med de tsjetsj<strong>en</strong>ske separatist<strong>en</strong>e,<br />
i frykt for å utløse <strong>en</strong> domino-effekt som vil spre<br />
seg til rest<strong>en</strong> av Russland. Oppgitt støtter folk syns-
ikkevold 1/2005 Tsjetsj<strong>en</strong>ia<br />
27<br />
tema Tegnet<br />
av Ramzan<br />
Khamzatov (11)<br />
punktet om at <strong>en</strong> militær løsning er <strong>en</strong>este vei å gå, og<br />
de vil helst slippe å høre noe mer om det, sier Goland.<br />
Dette til tross vokser protest<strong>en</strong>e og kan <strong>en</strong>de med å<br />
<strong>en</strong>dre opinion<strong>en</strong> i landet. De siste måned<strong>en</strong>e har <strong>en</strong><br />
stadig strøm av besøk<strong>en</strong>de oppsøkt <strong>en</strong> utstilling av bilder,<br />
blodige klær og andre gj<strong>en</strong>stander knyttet til<br />
ofr<strong>en</strong>e for det siste ti-årets ”krig og terrorisme” i<br />
Tsjetsj<strong>en</strong>ia, ved Moskvas Andrei Sakharov Museum and<br />
Community C<strong>en</strong>ter.<br />
– Vi ønsket å få folk til å stille seg spørsmålet: Hva<br />
kjemper vi for?, sier direktør for museet, Yury<br />
Samodourov.<br />
– Hvis <strong>en</strong> krig ikke har <strong>en</strong> tydelig og forståelig h<strong>en</strong>sikt,<br />
da er det heller ikke mulig å vinne d<strong>en</strong>ne krig<strong>en</strong>.<br />
Vi har hatt besøk av kadetter, soldater, politikere og<br />
mange andre. Jeg håper det kan ha <strong>en</strong> innvirkning, sier<br />
Samodourov.<br />
En av Russlands største aktivistgrupperinger,<br />
Soldatmødr<strong>en</strong>e, gikk i november over til å bli et politisk<br />
parti, for i større grad å kunne fokusere på verneplikt<strong>en</strong><br />
og krig<strong>en</strong> i Tsjetsj<strong>en</strong>ia. – Vi tr<strong>en</strong>ger <strong>en</strong> flom av<br />
korrekt informasjon (om krig<strong>en</strong> i Tsjetsj<strong>en</strong>ia). Spørsmål<br />
må bli stilt til myndighet<strong>en</strong>e gj<strong>en</strong>nom de riktige kanal<strong>en</strong>e<br />
og i <strong>en</strong> korrekt form. Sid<strong>en</strong> vi ikke l<strong>en</strong>ger har<br />
no<strong>en</strong> som kan gjøre d<strong>en</strong>ne jobb<strong>en</strong> for oss, bestemte vi<br />
oss for å gjøre d<strong>en</strong> selv, sier Val<strong>en</strong>tina Melnikova, talsperson<br />
for United Peoples’ Party of Soldier Mothers.<br />
Partimedlemmer har fått krass kritikk <strong>fra</strong> Kreml<br />
etter at det ble klart at de ville møte Akhmed Sakajev,<br />
et uts<strong>en</strong>ding <strong>fra</strong> opprørsleder<strong>en</strong> Aslan Maskhadov.<br />
Soldatmødr<strong>en</strong>e ønsker å føre samtaler om hvordan krig<strong>en</strong><br />
kan stanses, m<strong>en</strong> Russlands ut<strong>en</strong>riksminister,<br />
Sergej Lavrov hevder de ”utelukk<strong>en</strong>de vil medvirke til<br />
<strong>en</strong> berettigelse for de som oppfordrer til og utfører terrorhandlinger”,<br />
ifølge nyhetsbyrået AP.<br />
Ledels<strong>en</strong> for det liberale Yabloko-partiet, som er ekskludert<br />
<strong>fra</strong> nasjonalforsamling<strong>en</strong> Duma<strong>en</strong>, sympatiserer<br />
med Val<strong>en</strong>tina Melnikovas frustrasjon over krig<strong>en</strong>.<br />
– Det politiske spillerommet er snevret inn, medi<strong>en</strong>e<br />
utsettes for s<strong>en</strong>sur og krig<strong>en</strong> i Tsjetsj<strong>en</strong>ia er et forbudt<br />
tema, sier Sergei Mitrokhin, partiets viseformann.<br />
Dette til tross, sist høst deltok 2.000 m<strong>en</strong>nesker i <strong>en</strong><br />
demonstrasjon i Moskva på femårsdag<strong>en</strong> for krig<strong>en</strong>. Et<br />
lite antall, tatt i betraktning at det bor 10 millioner<br />
m<strong>en</strong>nesker i by<strong>en</strong>, m<strong>en</strong> et tegn på at opinion<strong>en</strong> begynner<br />
å røre på seg, ifølge arrangør<strong>en</strong>e.<br />
– Russland har ikke utviklet noe sivilt samfunn og<br />
folk flest er ikke rede til å demonstrere i åp<strong>en</strong>het, sier<br />
Lev Ponomaryov, leder for koalisjon<strong>en</strong> Human Rights<br />
Movem<strong>en</strong>t. – M<strong>en</strong> m<strong>en</strong>ingsmålinger viser at krig<strong>en</strong> i<br />
Tsjetsj<strong>en</strong>ia uroer folk og at de ikke tror på no<strong>en</strong> militær<br />
løsning, Samfunnet s<strong>en</strong>der signaler til myndighet<strong>en</strong>e,<br />
selv om disse så langt foretrekker ikke å høre, sier<br />
Ponomaryov.
28 Aktivist<br />
ikkevold 1/2005<br />
Aktiv lykke<br />
Schweik Action Wollongong<br />
Har du hørt om aktivist<strong>en</strong><br />
som var så fuld af <strong>en</strong> følelse<br />
af sjov og ballade at alle<br />
elskede at være i nærhed<strong>en</strong> af<br />
h<strong>en</strong>de, og som, med sin latter og<br />
skøre opførsel, kunne overv<strong>en</strong>de<br />
kritikere? Ja, det har du form<strong>en</strong>tlig<br />
ikke. Der er ikke så mange sådanne.<br />
Aktivister har ry for at være <strong>en</strong><br />
dyster forsamling. De snakker altid<br />
om hvor forfærdelige ting er i verd<strong>en</strong>,<br />
og belære folk om hvad som<br />
trænger til at blive gjort. Nogle aktivister<br />
er forfærdelig seriøse, med <strong>en</strong><br />
missionsk nidkærhed som kan fjerne<br />
smilet <strong>fra</strong> ansigtet til hvem som<br />
helst. Hvem vil være i nærhed<strong>en</strong> af<br />
folk som drives af følelser af vrede,<br />
skyld og g<strong>en</strong>erel pessimisme over<br />
jord<strong>en</strong>s skæbne?<br />
Måske er der <strong>en</strong> and<strong>en</strong> model:<br />
Aktivister som integrerer lykke i<br />
deres metoder og mål.<br />
Til at begynde med: Aktivister<br />
kan selv være lykkelige. Det kan tiltrække<br />
flere deltagere til gruppeaktioner.<br />
Det er mere morsomt at være<br />
i nærhed<strong>en</strong> af lykkelige m<strong>en</strong>nesker<br />
og de ser ud til at holde deres<br />
<strong>en</strong>erginiveau højt.<br />
Ide<strong>en</strong> med aktivisme er at skabe<br />
<strong>en</strong> bedre verd<strong>en</strong> – <strong>en</strong> verd<strong>en</strong> hvor<br />
folk vil være lykkeligere. Når det er<br />
muligt så giver det m<strong>en</strong>ing at indarbejde<br />
målet i metoderne. Det betyder<br />
at være lykkelig nu, i stedet for<br />
at udskyde det til ”efter revolution<strong>en</strong>”.<br />
Nogle fakta om lykke<br />
Overrask<strong>en</strong>de nok, aktivister har ikke skrevet eller<br />
snakket meget om lykke. Det gælder også psykologer,<br />
som tilbringer det meste af deres tid med at prøve at<br />
gøre ulykkelige m<strong>en</strong>nesker – som de med depression –<br />
<strong>en</strong> lille smule mindre ulykkelige. M<strong>en</strong> i de s<strong>en</strong>este år<br />
har der været <strong>en</strong> voldsom stigning i interess<strong>en</strong> for positiv<br />
psykologi: At gøre almindelige m<strong>en</strong>nesker mere lykkelige.<br />
Martin Seligmans bog Auth<strong>en</strong>tic Happiness er et<br />
godt udtryk for dette nyere arbejde. Her er nogle vigtige<br />
pointer.<br />
Tro det eller ej, det ser ud til at<br />
omstændighederne ikke har meget indflydelse<br />
på lykke. P<strong>en</strong>ge har kun lidt effekt<br />
(med mindre du lever i fattigdom) –<br />
noget som de fleste komm<strong>en</strong>tatorer anerk<strong>en</strong>der.<br />
Det samme gælder alder, helbred,<br />
uddannelse, etnicitet og klima.<br />
Vi er hurtige til at tilpasse os nye<br />
omstændigheder og g<strong>en</strong>tilpasse vores forv<strong>en</strong>tninger.<br />
Efter <strong>en</strong> lønforhøjelse eller at<br />
være flyttet til et nyt stort hus, er lykke<br />
niveauet snart det samme som tidligere.<br />
På samme måde v<strong>en</strong>der folk også hurtigt<br />
tilbage til det samme niveau af lykke efter<br />
at have været ude for <strong>en</strong> invalider<strong>en</strong>de<br />
ulykke.<br />
Ifølge forskning er folk ikke klar over<br />
hvad som gør dem lykkelige. For eksempel<br />
tror vi fejlagtigt at p<strong>en</strong>ge vil gøre os<br />
lykkeligere. Og vi gør ikke <strong>en</strong> stor indsats<br />
for at søge nye v<strong>en</strong>ner, noget som vil<br />
gøre os lykkeligere.<br />
Saligman deler lykke i to typer:<br />
Fornøjelse, som <strong>fra</strong> at spise <strong>en</strong> is, og tilfredsstillelse,<br />
som hvad du føler efter at<br />
have hjulpet nog<strong>en</strong>. Tilfredsstillelse er <strong>en</strong><br />
mere pålidelig vej til lykke.<br />
D<strong>en</strong> spænd<strong>en</strong>de del af histori<strong>en</strong> om<br />
lykke er, at det er muligt at øge vores g<strong>en</strong>nemsnitlige<br />
niveau af lykke ved at forandre<br />
vores tankegang og adfærd, for<br />
eksempel når vi bekæmper vores egne<br />
negative overbevisninger, fremmer taknemmelighed<br />
og udøver vores styrker og<br />
fortrin.<br />
Så hvad han siger er at lykke kan<br />
læres. Ikke underligt at nogle folk samles<br />
i latterklubber for at hjælpe process<strong>en</strong> på<br />
vej.<br />
Selvom Seligman ikke taler om sociale aktioner, er<br />
det let at lave <strong>en</strong> forbindelse mellem lykke og at inspirere<br />
folk til at være socialt aktive.<br />
Implikationer for sociale aktioner<br />
Sociale aktioner har meget at bidrage med når det gælder<br />
at fremme lykke. Når positive forandringer er opnået<br />
skaber sociale aktioner <strong>en</strong> følelse af tilfredsstillelse.<br />
At deltage i sociale aktioner kan give <strong>en</strong> følelse af magt<br />
– både individuel og kollektiv empowerm<strong>en</strong>t – og dette<br />
kan øge lykke.
ikkevold 1/2005 Aktivist<br />
29<br />
Et fokus på lykke har radikale implikationer. Hele<br />
det økonomiske system er baseret på d<strong>en</strong> falske antagelse<br />
at stadig øg<strong>en</strong>de velstand vil gøre folk lykkeligere.<br />
Hvis økonomi<strong>en</strong> i stedet var baseret på at fremme ting<br />
der faktisk gør folk lykkeligere, så ville der være mere<br />
opmærksomhed helliget opbygning af fællesskab,<br />
afskaffelse af fattigdom, reducere materialisme, gøre<br />
arbejdet mere tilfredsstill<strong>en</strong>de og hjælpe folk med at<br />
finde m<strong>en</strong>ing i deres liv. Det er ganske undergrav<strong>en</strong>de<br />
at gøre folk mere klar over hvad som faktisk gør dem<br />
lykkelige!<br />
Et fokus på lykke har også implikationer for aktivisternes<br />
praksis. I stedet for at være <strong>en</strong> pligt bliver aktivisme<br />
<strong>en</strong> glæde i sig selv, noget som folk gerne vil gøre.<br />
Dette ville reducere udbrændthed og desillusionering.<br />
Så er der de almindelige problemer som skyldes<br />
interne konflikter. Humor kan være et pot<strong>en</strong>t middel<br />
til at hjælpe med sådanne problemer.<br />
Humor kan også være effektivt i direkte aktioner.<br />
Norske fredsaktivister som ville skabe opmærksomhed<br />
om d<strong>en</strong> vanskelige stilling for totalnægtere som var i<br />
fængsel for at nægte værnepligt, inklusiv civiltj<strong>en</strong>este.<br />
Aktivisterne brød ind i fængslet hvor totalnægterne sad<br />
og krævede selv at blive fængslet. D<strong>en</strong>ne aktion skabte<br />
underholdning rundt om i landet, og satte totalnægterne<br />
på dagsord<strong>en</strong><strong>en</strong> og ledte til <strong>en</strong> ny lov.<br />
Ved at fokusere på lykke – her og nu, ikke i <strong>en</strong> fjern<br />
fremtid – kan vi som aktivister blive mere positive,<br />
mindre tilbøjelige til at reagerer på andres dagsord<strong>en</strong><br />
og mere opfindsomme. Humor og absurditet kan hjælpe<br />
med at g<strong>en</strong>nembryde begrebsmæssige barrierer og<br />
forandre aktivisternes metoder <strong>fra</strong> de trætte gamle til<br />
indtag<strong>en</strong>de nye metoder.<br />
For at udvide et berømt citat <strong>fra</strong> Gramsci:<br />
”Pessimism of the intellect, optimism of the will….and<br />
have a good time”.<br />
Referancer<br />
Jörg<strong>en</strong> Johans<strong>en</strong>, “Humor as a political force, or how to op<strong>en</strong><br />
the eyes of ordinary people in social democratic countries, ”<br />
Philosophy and Social Action, Vol. 17, No. 3-4, July-December<br />
1991, pp. 23-29, available at<br />
www.uow.edu.au/arts/sts/bmartin/pubs/91psa_Johans<strong>en</strong>.rtf<br />
Robert E Lane, The Loss of Happiness in Market Democracies<br />
(New Hav<strong>en</strong>, CT: Yale University Press, 2000).<br />
Martin Seligman, Auth<strong>en</strong>tic Happiness (New York: Free Press,<br />
2002).<br />
Selvtest for aktivister<br />
1. Hvor mange aktivist vittigheder og morsomme<br />
slogans k<strong>en</strong>der du? (Eksempel: ”Landrettigheder for<br />
homoseksuelle hvaler”)<br />
2. I din gruppe, taler I om lykke – nog<strong>en</strong>sinde?<br />
3. Hvilke aktiviteter i din gruppe giver dig mest<br />
tilfredsstillelse?<br />
4. Hvornår var d<strong>en</strong> sidste gang din gruppe brugte tid<br />
på at udtrykke taknemmelighed overfor hinand<strong>en</strong>?<br />
5. Nævn tre gange hvor alle lo til de græd.<br />
6. Fejre I regelmæssigt de gode ting i verd<strong>en</strong>?<br />
Schweik Action Wollongong er et kollektiv som fremmer<br />
opmærksomhed om ikkevoldelige alternativer til undertrykk<strong>en</strong>de<br />
systemer. Grupp<strong>en</strong> er opkaldt efter d<strong>en</strong> fiktive hovedperson<br />
Schweik (eller Svejk), <strong>en</strong> soldat som anrettede frygtelig<br />
skade for d<strong>en</strong> østrigske hær under 1. verd<strong>en</strong>skrig ved at<br />
lade som om han var ekstremt dum. Læs roman<strong>en</strong> af<br />
Jaroslav Hasek, The Good Soldier Svejk and His Fortunes in<br />
the World War (P<strong>en</strong>guin, 1974).<br />
Medlemmer involveret i lykkeprojektet var Sharon<br />
Callaghan, Kar<strong>en</strong> K<strong>en</strong>nedy, Brian Martin, Lee-Anne<br />
Organ and Yasmin Rittau.<br />
Kontakt: sharmary@1earth.net; bmartin@uow.edu.au<br />
D<strong>en</strong>ne version 9 April 2005. Tegninger <strong>fra</strong> Australian<br />
Society, December 1984.<br />
Oversat af Majk<strong>en</strong> Jul Sør<strong>en</strong>s<strong>en</strong>
30 Forsoning<br />
ikkevold 1/2005<br />
Kan imperier forsones?<br />
Det amerikanske imperiet skremmer mange verd<strong>en</strong> over med sine<br />
militære og økonomiske maktmidler, sin imperialistiske politikk<br />
og sin mangl<strong>en</strong>de evne til å forstå andres behov og ønsker.<br />
Jørg<strong>en</strong> Johans<strong>en</strong><br />
Framtid<strong>en</strong>s mulighet til fredsbygging må starte med<br />
et oppgjør med oss selv. Etter perioder med mye<br />
vold, undertrykkelse og overgrep kommer det alltid<br />
andre tider. Mange europeiske land har <strong>en</strong> imperialistisk<br />
fortid med imperiebygging verd<strong>en</strong> over.<br />
Histori<strong>en</strong>e om dette er fortsatt ikke skrevet de undertryktes<br />
perspektiv, m<strong>en</strong> små dråper begynner å vise seg<br />
<strong>fra</strong> det hav av blod som vi europeere har ansvar for.<br />
Sannhet<strong>en</strong> er for smertefull for oss europeere. Det globale<br />
imperium som USA utgjør i våre tider er verk<strong>en</strong><br />
bedre eller verre <strong>en</strong>n forne tiders imperier. Ondskap<strong>en</strong><br />
og d<strong>en</strong> doble retorikk<strong>en</strong> har kun <strong>litt</strong> nye former på<br />
overflat<strong>en</strong>. Vår tids teknologiske "fremskritt" har mulig<strong>en</strong>s<br />
gjort det <strong>litt</strong> lettere å drepe folk i tus<strong>en</strong>vis ut<strong>en</strong> at<br />
man hver gang selv blir rød til albu<strong>en</strong>e i blod, m<strong>en</strong><br />
konsekv<strong>en</strong>s<strong>en</strong>e for de som blir angrepet er stort sett de<br />
samme. Ytterst få har b<strong>litt</strong> stilt til rette for disse forbrytels<strong>en</strong>e.<br />
En historiker med håp om forskningsmidler og<br />
karriere begynner ikke å grave i fortiders massegraver.<br />
Ut<strong>en</strong> <strong>en</strong> bevissthet om vår historie er det lett å få<br />
støtte for å fortsette i samme spor. Et folk som ikke<br />
kj<strong>en</strong>ner sin annet <strong>en</strong>n sin stolte historie oppfører seg<br />
som et flokkdyr og lar seg ledes ut<strong>en</strong> bevissthet om verk<strong>en</strong><br />
retning eller konsekv<strong>en</strong>ser. Det er aldri vanskelig å<br />
dra frem de gode h<strong>en</strong>dels<strong>en</strong>e i vår historie. De løftes<br />
frem i 17-maitaler, til hundreårsjubileum og ved<br />
<strong>en</strong>hver festlig anledning. Det er de mørke, de skammelige,<br />
de fortiede deler av vår historie som vi må bli<br />
bevisst for å hindre grusomheter i fremtid<strong>en</strong>.<br />
Norsk historie<br />
La meg kort minne om tvangssterilisering<strong>en</strong>e, d<strong>en</strong> total<br />
utrydding av d<strong>en</strong> samiske religion, forakt<strong>en</strong> og d<strong>en</strong><br />
brutale handtering av "tyskertøser", behandling<strong>en</strong> av<br />
Roma-folket, Lundkommisjon<strong>en</strong>s avsløringer av d<strong>en</strong><br />
illegale politiske overvåkning, hvordan de helt uskyldige<br />
barn til "tyskertøser" ble behandlet eller de mange<br />
løgner om norsk innblanding i <strong>en</strong> off<strong>en</strong>siv amerikansk<br />
atomvåp<strong>en</strong>strategi. List<strong>en</strong> kan gjøres plagsomt lang…<br />
Midtøst<strong>en</strong><br />
I rest<strong>en</strong> av verd<strong>en</strong> er ofr<strong>en</strong>e for norsk politikk ofte mer<br />
klar over våre prestasjoner <strong>en</strong>n hva norske stud<strong>en</strong>ter er.<br />
Oslo-prosess<strong>en</strong> dominerte det politiske arbeidet i flere<br />
år. I dag er begrepet Oslo synonymt med skjellsord på<br />
gat<strong>en</strong>e i Nablus, Gaza, J<strong>en</strong>in og Hebron. Ofr<strong>en</strong>e for d<strong>en</strong><br />
vold som i dag herjer i området har mange gode argum<strong>en</strong>ter<br />
for å legge skyld på Norge. De er selvsagt også<br />
klar over at det var Norge som leverte tungtvann til<br />
Israels atomvåp<strong>en</strong>program. Palestinerne la også godt<br />
merke til at Norge forsøkte å hindre Domstol<strong>en</strong> i Haag<br />
å behandle d<strong>en</strong> illegale mur<strong>en</strong> som Israel bygger på<br />
okkupert område.<br />
Irak<br />
Norge ledet FNs sanksjonskomité for Irak. D<strong>en</strong> tolvårige<br />
boikott<strong>en</strong> av dette land har kostet minst 1,5 millioner<br />
sivile livet. Dette er flere <strong>en</strong>n alle dødsofre for<br />
masseødeleggelsesvåp<strong>en</strong> så langt i vår historie, inkludert<br />
bomb<strong>en</strong>e over Nagasaki og Hiroshima. Det er ti<br />
ganger dødsofr<strong>en</strong>e for tsunami<strong>en</strong> i Sydøst-Asia i desember<br />
2004. De som ble rammet av boikott<strong>en</strong> var de svakeste<br />
i samfunnet. De syke, nyfødte og unge dør i store<br />
m<strong>en</strong>gder når man utsetter et land for økonomisk boikott<br />
etter å ha bombet i stykker det meste av in<strong>fra</strong>struktur<strong>en</strong>.<br />
Det er ikke lederne som lider av slike dødelige<br />
handlinger.<br />
Misjonering<strong>en</strong><br />
Norske misjonærer har ikke så mye bedre "record" <strong>en</strong>n<br />
andre som har herjet med bibel<strong>en</strong> som øks. Hvilk<strong>en</strong><br />
rett har vi til å ta bibelsitatet så bokstavlig at vi faktisk<br />
forsøker "å gjøre alle folkeslag til hans disipler"? Det vi<br />
får vite om konsekv<strong>en</strong>s<strong>en</strong>e i våre utdanningsinstitusjoner<br />
er opprettels<strong>en</strong> av skoler, sykestuer og barnehjem.<br />
Hvorfor er det så rung<strong>en</strong>de tyst om de mange konflikter<br />
som har fulgt i spor<strong>en</strong>e av d<strong>en</strong>ne misjonering<strong>en</strong>?<br />
De ødelagte lokalsamfunn<strong>en</strong>e, handel<strong>en</strong>s dødelige konsekv<strong>en</strong>ser,<br />
sykdomm<strong>en</strong>e misjonær<strong>en</strong>e førte med seg og<br />
de utryddede "hed<strong>en</strong>ske" religioner har skapt <strong>en</strong> nest<strong>en</strong><br />
umulig situasjon mange steder.<br />
Nils Walters<strong>en</strong> Aas<strong>en</strong><br />
Hvorfor lærer alle norske skoleelever om Roald<br />
Amunds<strong>en</strong> og hans skiturer og Nans<strong>en</strong>-passet, m<strong>en</strong><br />
ikke om Nils Walters<strong>en</strong> Aas<strong>en</strong>? Han var mann<strong>en</strong> som<br />
var først med funksjonsdugelige håndgranater og landminer.<br />
Småbrukersønn<strong>en</strong> <strong>fra</strong> Rissa i Trøndelag fikk <strong>en</strong><br />
avgjør<strong>en</strong>de betydning for så vel Europas koloniale kriger<br />
som mulighet<strong>en</strong> til å drepe millioner av fi<strong>en</strong>der i<br />
første verd<strong>en</strong>skrig. Han ble rikelig beæret med æresbevisninger<br />
og medaljer, blant annet av d<strong>en</strong> <strong>fra</strong>nske armé<br />
for sin innsats i død<strong>en</strong>s tj<strong>en</strong>este. M<strong>en</strong> i Norge er han<br />
strøket i alle skolebøker og oppslagverk. Er det selvs<strong>en</strong>sur<br />
for å unngå "ubehagligheter" i karrier<strong>en</strong> eller er det<br />
<strong>en</strong> nasjonalistisk ånd som svever over skrib<strong>en</strong>t<strong>en</strong>e?
ikkevold 1/2005 Forsoning<br />
31<br />
Tysthet<strong>en</strong> om vår fortid<br />
Som <strong>en</strong> del av "det europeiske imperium" er vi like<br />
tyste om vår fortid som alle andre også har vært og<br />
fortsatt er. Landssvikeroppgjøret føyer seg inn i d<strong>en</strong>ne<br />
tradisjon av mangl<strong>en</strong>de selvinnsikt. Det var kun "de<br />
andre" som ble dratt inn for rett<strong>en</strong>, ikke "de gode nordm<strong>en</strong>n"<br />
som stod på rett side. Slik var det også i domstol<strong>en</strong>e<br />
i Nürnberg og Tokyo. De som stod ansvarlig for<br />
å ha slaktet millioner av uskyldige sivile med så vel<br />
atombomber som vanlige høyeksplosiver ble hyllet<br />
som helter isted<strong>en</strong>for å stilles til ansvar for massive<br />
brudd på Folkerett<strong>en</strong>.<br />
Unntaket i Sør-Afrika<br />
Da Apartheid ble avsluttet i Syd-Afrika skjedde det noe<br />
nytt. Under ledelse av biskop Tutu og presid<strong>en</strong>t<br />
Mandela ble det opp rettet <strong>en</strong> sannhets- og forsoningskomité.<br />
D<strong>en</strong>ne bygde på det motsatte prinsipp om<br />
man samm<strong>en</strong>ligner med <strong>en</strong> domstol. I <strong>en</strong> domstol er<br />
d<strong>en</strong> driv<strong>en</strong>de kraft<strong>en</strong> å straffe de som har begått urett.<br />
Hevn<strong>en</strong> dominerer. I retorikk<strong>en</strong> kalles det gjerne å<br />
skape rettferdighet. D<strong>en</strong> kommisjon som ble satt opp i<br />
Sør-Afrika søkte sannhet<strong>en</strong> i stedet for rettferdighet<strong>en</strong>.<br />
Utgangspunktet var at mange av ofr<strong>en</strong>e og ofr<strong>en</strong>es<br />
slektninger var mer opptatt av å få vite sannhet<strong>en</strong> om<br />
hva som skjedde <strong>en</strong>n å straffe de som hadde begått<br />
handling<strong>en</strong>e. De ville vite "hva som hadde skjedd med<br />
min datter?", "hvem drepte min far?", "hvem voldtok<br />
min mor?", "hvor forsvant våre barn?". Slike spørsmål<br />
var viktigere <strong>en</strong>n å se utøverne straffes. For å forsøke å<br />
avdekke så mye som mulig av hav som faktisk skjedde<br />
så ble det skapt incitam<strong>en</strong>t for å få de mist<strong>en</strong>kte til å<br />
fortelle så mye som mulig av hva de hadde vært vitne<br />
til eller deltatt i. M<strong>en</strong>s man i <strong>en</strong> rettssak ikke har no<strong>en</strong><br />
som helst grunn til å fortelle mer <strong>en</strong>n det som kan<br />
bevises at du har gjort så sa d<strong>en</strong> sørafrikanske kommisjon<strong>en</strong><br />
at man fikk amnesti dersom "hele sannhet<strong>en</strong><br />
ble fortalt". Ikke bare det som du ev<strong>en</strong>tuelt var misst<strong>en</strong>kt<br />
for, m<strong>en</strong> også alt annet som var relevant.<br />
Dersom det kom frem s<strong>en</strong>ere at noe var holdt tilbake<br />
så var det f<strong>en</strong>gselsstraff som v<strong>en</strong>tet de skyldige. Også<br />
voldelige handlinger <strong>fra</strong> ANCs tilh<strong>en</strong>gere gransket.<br />
Ikke alle var fornøyde med kommisjon<strong>en</strong>, mange vil<br />
fortsatt ha de skyldige straffet. Mange m<strong>en</strong>er nok at<br />
d<strong>en</strong> er det beste oppgjør med voldelig historie som verd<strong>en</strong><br />
no<strong>en</strong> gang har sett, m<strong>en</strong> ikke perfekt.<br />
Kan andre følge samme vei?<br />
Er det t<strong>en</strong>kbart at slike prinsipper kan b<strong>en</strong>yttes i andre<br />
land? No<strong>en</strong> direkte kopi er sikkert ikke mulig, m<strong>en</strong><br />
mulig<strong>en</strong>s kan no<strong>en</strong> av de samme prinsipp<strong>en</strong>e b<strong>en</strong>yttes.<br />
Det er for tid<strong>en</strong> flere som forsøker. Fremtid<strong>en</strong> vil vise<br />
om de lykkes. Når sannhet<strong>en</strong> er på plass kan det så t<strong>en</strong>kes<br />
og handles i retning av forsoning. Ing<strong>en</strong> forsoning<br />
er nok mulig ut<strong>en</strong> at man vet hva som har foregått.<br />
Hva med Tyskland?<br />
Det finnes faktisk et eksempel til som bør studeres for å<br />
studere muligheter til forsoning. Og det er Tyskland. I<br />
1943 hadde Tyskland okkupert att<strong>en</strong> land. Femti år<br />
s<strong>en</strong>ere hadde de ganske gode relasjoner med alle att<strong>en</strong>.<br />
Detter er <strong>en</strong> relativt kort periode for ett så voldelig<br />
imperium. Nazi-Tyskland hadde oppført seg som<br />
Europeer bruker å gjøre; de hadde slaktet ned millioner<br />
av folk de ikke likte. De har <strong>en</strong> voldelig historie som<br />
kan måle seg med et hvilket som helst annet europeisk<br />
imperium. Hva var det som skjedde?<br />
Tilstå<br />
"Sannhet<strong>en</strong>" om hva som skjedde under naziregimet er<br />
godt kj<strong>en</strong>t. Ned til d<strong>en</strong> mest brutale detalj så vet nest<strong>en</strong><br />
alle hva som foregikk. Skolebøk<strong>en</strong>e, muse<strong>en</strong>e og<br />
oppslagverk<strong>en</strong>e skjuler ikke på no<strong>en</strong> måte brutalitet<strong>en</strong> i<br />
det som foregikk. Alt er så vel kj<strong>en</strong>t at tre g<strong>en</strong>erasjoner<br />
s<strong>en</strong>ere lider fortsatt mange tyskere av skyld. Kort sagt<br />
tyskerne har tilstått alt! Dette er unikt og har ing<strong>en</strong><br />
parallell i verd<strong>en</strong>shistori<strong>en</strong>.<br />
Hold tyst<br />
I de første femti år<strong>en</strong>e etter terrorregimet var det ing<strong>en</strong><br />
tysk stemme på d<strong>en</strong> internasjonale ar<strong>en</strong>a. Ing<strong>en</strong> tyskere<br />
forsøkte å unnskylde seg, fortelle at ikke alle tyskere<br />
var like onde, klage på vestallians<strong>en</strong>s terror mot<br />
tysk sivilbefolkning eller vise frem d<strong>en</strong> motstand som<br />
faktisk fantes mot Hitler i Tyskland. Nei de holdt tyst i<br />
femti år! I de s<strong>en</strong>ere år har det begynt å høres tyskere<br />
som vil nyansere bildet vi har av dem (og oss selv) og<br />
det er nok bra at d<strong>en</strong> debatt<strong>en</strong> nå kommer både i<br />
Tyskland og rest<strong>en</strong> av verd<strong>en</strong>.<br />
Betal og hjelp til<br />
Det tredje vi kan konstantere er at Tyskland b<strong>en</strong>yttet<br />
sin industrielle vekst og sterke valuta i etterkrigstid<strong>en</strong><br />
til å betale mange av ofr<strong>en</strong>e og dere pårør<strong>en</strong>de mange<br />
fete tyske mark i komp<strong>en</strong>sasjon. Og g<strong>en</strong>erasjoner av<br />
tyske ungdommer har reist rundt og jobbet gratis i et<br />
år eller tre i mange av de land som var okkuperte av<br />
naziregimet. D<strong>en</strong>ne innstilling<strong>en</strong> til å hjelpe til har sikkert<br />
vært viktig for å få til d<strong>en</strong> forsoning som faktisk<br />
har foregått.<br />
Kombinasjon<strong>en</strong> av å tilstå, holde tyst i femti år og<br />
komp<strong>en</strong>sere noe for de skader som er påført har til<br />
samm<strong>en</strong> gjort av dette forhatte folk på merkelig kort<br />
tid har forsonet seg med ofr<strong>en</strong>e for sin tidligere politikk.<br />
Ing<strong>en</strong> andre har vært i nærhet<strong>en</strong> av å oppnå no<strong>en</strong><br />
lign<strong>en</strong>de. Japan har for eksempel fortsatt ikke <strong>en</strong>gang<br />
tilstått hav de gjorde mor koreaner og kineser under<br />
andre verd<strong>en</strong>skrig. Og det har som sagt ikke<br />
Storbritannia, USA eller Norge heller gjort.<br />
USA og fremtid<strong>en</strong><br />
Kan no<strong>en</strong> av disse lærdomm<strong>en</strong>e b<strong>en</strong>yttes for at dag<strong>en</strong>s<br />
overgripere skal kunne følge samme spor? Kan vi forv<strong>en</strong>tes<br />
oss at etter det amerikanske imperiets fall det<br />
kommer <strong>en</strong> lign<strong>en</strong>de prosess? I Europa er det kun<br />
Tyskland som har gjort det. Og hvem er i så fall aktør<strong>en</strong>e?<br />
Kan man t<strong>en</strong>ke seg statlige aktører eller deler av<br />
det sivile samfunnet? Kan media eller religiøse samfunn<br />
spille no<strong>en</strong> rolle i dette? Kan slike prosesser påbegynnes<br />
m<strong>en</strong>s imperiet fortsatt herjer med andre folk<br />
eller er det avh<strong>en</strong>gig av et totalt nederlag? Behøver<br />
man folk som Desmund Tuto og Willy Brandt?<br />
Spørsmål<strong>en</strong>e er mange og de fleste er i dag ubesvarte.<br />
Behovet for å studere de vellykkede eksempl<strong>en</strong>e er<br />
stort.
32 Bok<br />
ikkevold 1/2005<br />
Fra flyktningleir<strong>en</strong>e<br />
Med Elias Khourys Sol<strong>en</strong>s port foreligger <strong>en</strong><br />
stor roman om Palestina.<br />
Heidrun Bubik<br />
Elias Khoury (født 1948 i Beirut) regnes som <strong>en</strong> av<br />
Libanons viktigste forfattere. Han står bak <strong>en</strong><br />
rekke romaner og teaterstykker samt at han virker<br />
som kritiker og journalist. Erfaring<strong>en</strong> av d<strong>en</strong> libanesiske<br />
borgerkrig<strong>en</strong> og d<strong>en</strong> kompliserte situasjon<strong>en</strong> i<br />
Midtøst<strong>en</strong> gj<strong>en</strong>nomsyrer hele hans verk.<br />
Konsekv<strong>en</strong>s<strong>en</strong>e til Seksdagerskrig<strong>en</strong> – som Khoury ble<br />
vitne til som ung mann – har påvirket hans store<br />
moralske og politiske <strong>en</strong>gasjem<strong>en</strong>t for det palestinske<br />
folket.<br />
I roman<strong>en</strong> Sol<strong>en</strong>s Port tar han oss med til de palestinske<br />
flyktningleir<strong>en</strong>e i Libanon. Handling<strong>en</strong> griper helt<br />
tilbake til 1940-år<strong>en</strong>e, da stat<strong>en</strong> Israel ble grunnlagt, på<br />
palestinsk jord. De opprinnelige beboerne ble fordrevet<br />
og slik oppsto et av verd<strong>en</strong>s store flyktningproblemer.<br />
Bok<strong>en</strong> omhandler krig<strong>en</strong>e og forfølgels<strong>en</strong>e palestinerne<br />
ble utsatt for, deres tap av hjem og røtter, samt d<strong>en</strong> stadige<br />
fremmedgjøring<strong>en</strong> de opplever.<br />
Hovedstedet for handling<strong>en</strong> er Galilea-sykehuset<br />
som ligger i d<strong>en</strong> nest<strong>en</strong> forlatte leir<strong>en</strong> Shatila i Beirut<br />
på slutt<strong>en</strong> av det 20 århundre. Sykehuset er ut<strong>en</strong> midler<br />
og trues av nedleggelse. I dette sykehuset møter vi<br />
Khalil, <strong>en</strong> "lege" ved som eg<strong>en</strong>tlig ikke er lege, m<strong>en</strong><br />
bare arbeider som <strong>en</strong> etter et kortvarig kurs i medisin i<br />
Kina. Gj<strong>en</strong>nom flere måneder pleier han sin mange år<br />
eldre v<strong>en</strong>n Yunis Ibrahim som ligger i koma etter et<br />
slag. Like håpløs og bisarr som situasjon<strong>en</strong> rundt ham,<br />
er også prosjektet han har gitt seg i kast med – Khalil<br />
vil ikke innse at det ikke finnes håp for Yunis, og holder<br />
ham kunstig i live ved hjelp av primitivt utstyr.<br />
Med Khalils iherdige forsøk på å holde v<strong>en</strong>n<strong>en</strong> i live<br />
skapes et bilde på flyktning<strong>en</strong>s desperate situasjon,<br />
hans mangel på holdepunkter og tilhørighet. Hver dag<br />
tilbringer Khalil flere timer hos sin dø<strong>en</strong>de v<strong>en</strong>n og<br />
snakker til ham om minner <strong>fra</strong> deres liv – m<strong>en</strong> får aldri<br />
svar.<br />
Gj<strong>en</strong>nom Khalis monologer rulles ulike historier<br />
opp. Khalils bestemor måtte flykte med sine barn <strong>fra</strong><br />
hus og hjem. I leir<strong>en</strong> mistet hun sin sønn, Khalis far,<br />
som ble skudd under et brutalt overgrep. Mor<strong>en</strong>, som<br />
ikke taklet h<strong>en</strong>dels<strong>en</strong>e, forlot famili<strong>en</strong>, da Khalil fortsatt<br />
var lit<strong>en</strong>. Han vokste opp hos bestemor<strong>en</strong> som stadig<br />
l<strong>en</strong>gtet tilbake til Galilea. Også Yunis historie er<br />
Elias Khoury:<br />
Sol<strong>en</strong>s port<br />
oversatt av Anne Aabakk<strong>en</strong><br />
roman, 731 sider,<br />
Aschehoug 2004<br />
s<strong>en</strong>tralt. Bab-el-Shams, sol<strong>en</strong>s port, er navn på d<strong>en</strong><br />
<strong>en</strong>kle st<strong>en</strong>grott<strong>en</strong> hvor Yunis sporadisk treffer sin kone<br />
Nahila. Hun er b<strong>litt</strong> tilbake i sin gamle landsby, og<br />
ettersom Yunis er <strong>en</strong> ettersøkt motstandskjemper kan<br />
de ikke møtes off<strong>en</strong>tlig. De er h<strong>en</strong>vist til korte kjærlighetsmøter<br />
i skjul. Offisielt er Nahila <strong>en</strong>ke og når hun<br />
stadig får flere barn, blir hun utsatt for grove ydmykelser<br />
<strong>fra</strong> israelerne.<br />
Vi møter mange traumatiserte skikkelser preget av<br />
ydmykelser, hån og trakassering. De personlige histori<strong>en</strong>e<br />
tydeliggjør hvordan politiske maktspill og overgrep<br />
spiller inn på d<strong>en</strong> <strong>en</strong>keltes liv og påvirker atferd og<br />
handlingsmønstre. Tekst<strong>en</strong>s appell utgjøres imidlertid<br />
ikke bare av de mange skildring<strong>en</strong>e av utrolige eller<br />
oppsiktsvekk<strong>en</strong>de <strong>en</strong>keltskjebner. Bok<strong>en</strong> <strong>en</strong>gasjerer ikke<br />
minst gj<strong>en</strong>nom de mange spørsmål<strong>en</strong>e som stilles i<br />
tekst<strong>en</strong>. På ulike måter problematiserer Khoury omverd<strong>en</strong><strong>en</strong>s<br />
og spesielt Vest<strong>en</strong>s blikk på m<strong>en</strong>nesker som har<br />
b<strong>litt</strong> ofre for slike ut<strong>en</strong>kelige lidelser som palestinerne.<br />
En gruppe <strong>fra</strong>nske skuespillere besøker leir<strong>en</strong>. De arbeider<br />
med et skuespill som omhandler d<strong>en</strong> store massakr<strong>en</strong><br />
i 1982. Etter mordet på statsminister Bashir<br />
Gemayel tr<strong>en</strong>gte libanesisk milits seg inn og slaktet<br />
brutalt ned flere hundre m<strong>en</strong>nesker. Når <strong>en</strong> av de <strong>fra</strong>nske<br />
skuespillerne ikke klarer å møte et av ofr<strong>en</strong>e for<br />
massakr<strong>en</strong>, stiller Khalil seg følg<strong>en</strong>de spørsmål: ”Er det<br />
slik det har b<strong>litt</strong>? De er redde for offeret! I stedet for å<br />
behandle pasi<strong>en</strong>t<strong>en</strong>, er de redd ham, og når de ser, lukker<br />
de øyn<strong>en</strong>e."<br />
Khoury videreutvikler klassisk arabisk fortellertradisjon<br />
til <strong>en</strong> særeg<strong>en</strong> montasjestil der fortelling<strong>en</strong>s kronologi<br />
og tid oppløses. H<strong>en</strong>dels<strong>en</strong>e fortelles <strong>fra</strong> ulike<br />
perspektiver og synsvinkler. Ved å pres<strong>en</strong>tere leser<strong>en</strong><br />
for <strong>en</strong> vev av ulike flyktningers livshistorier, bidrar<br />
bok<strong>en</strong> til viktig innsikt i d<strong>en</strong> politiske, historiske og<br />
sosiale kontekst<strong>en</strong> omkring Palestinaspørsmålet.
ikkevold 1/2005 Bok<br />
33<br />
Bokanmeldelse<br />
Jørg<strong>en</strong> Johans<strong>en</strong><br />
Inger Hammar har i d<strong>en</strong>ne bok<strong>en</strong> løftet <strong>fra</strong>m kvinn<strong>en</strong>es<br />
rolle i unionsoppløsning<strong>en</strong>. At det skulle ta<br />
hundre år før no<strong>en</strong> sv<strong>en</strong>sk forsker studerte dette perspektivet<br />
kan synes merkelig. Hammars eg<strong>en</strong> forklaring<br />
er at unionsoppløsning<strong>en</strong> kom som d<strong>en</strong> siste fase av<br />
d<strong>en</strong> sv<strong>en</strong>ske "stormaktstid<strong>en</strong>". Hun hevder at det var <strong>en</strong><br />
periode av "nederlagshistorie" som sv<strong>en</strong>ske historikere<br />
var inne i. De hadde tapt på så mange fronter og riket<br />
ble desimert både befolkningsmessig og geografisk.<br />
M<strong>en</strong>s Norge begynte å skrive om seier<strong>en</strong> og frigjøring<strong>en</strong><br />
var det motsatte forholdet i Sverige. Mange av de<br />
kvinner som hevet sin røst i d<strong>en</strong> vanskelige prosess<br />
Sverige gikk i gj<strong>en</strong>nom var for å la "broderfolket" få sin<br />
frihet. De stod således ikke på d<strong>en</strong> sv<strong>en</strong>ske nasjonalism<strong>en</strong>s<br />
side og ble mer eller mindre betraktet som landsforrædere.<br />
Slike fikk selvsagt ikke no<strong>en</strong> fremtred<strong>en</strong>de<br />
plass i historiebøk<strong>en</strong>e.<br />
Ell<strong>en</strong> Key var <strong>en</strong> av de sterkeste tilh<strong>en</strong>gerne av å la<br />
Norge få sin frihet. I1897 skrev hun et åp<strong>en</strong>t brev i forfatterfor<strong>en</strong>ing<strong>en</strong>s<br />
publikasjon Vintergatan der hun argum<strong>en</strong>terte<br />
mot d<strong>en</strong> farlige nasjonalistiske patriotisme<br />
som Verner von Heid<strong>en</strong>stam og andre fremførte i sv<strong>en</strong>ske<br />
dagsaviser. Key skrev: "Sverige åt sv<strong>en</strong>skarna har<br />
varit d<strong>en</strong> lös<strong>en</strong>, som <strong>en</strong>at militarism<strong>en</strong>, obskurantism<strong>en</strong>,<br />
protektionism<strong>en</strong> och d<strong>en</strong> uppspirande antisemitism<strong>en</strong>."<br />
Det var feltropet om "Sveriges Ære" som hadde<br />
fremtvunget "de far4ligste situasjoner" ifølge Key.<br />
Heid<strong>en</strong>stam var <strong>en</strong> av de mest kj<strong>en</strong>te sv<strong>en</strong>sker på d<strong>en</strong>ne<br />
tid og brukte sterke ord for å forsvare nasjonalstat<strong>en</strong>s<br />
ære og helhet i sine mange avisartikler og politimikker<br />
med Key og de få andre som våget å opponere seg.<br />
Ved juletid 1897 publiserte avis<strong>en</strong> Vårt Land <strong>en</strong> politisk<br />
analyse av d<strong>en</strong> politiske situasjon<strong>en</strong> som hadde<br />
oppstått når høyrekreft<strong>en</strong>e led nederlag ved<br />
Storingsvalget samme år. Under overskrift<strong>en</strong> "Krig eller<br />
fred med Norge" hevdet avis<strong>en</strong> at det var mange i<br />
Europa som forv<strong>en</strong>tet seg Sverige skulle hindre <strong>en</strong> norsk<br />
løsrivelse med militære midler.<br />
Ell<strong>en</strong> Keys svar på disse krigstrusler ble tank<strong>en</strong> om at<br />
union<strong>en</strong> skulle erstattes av et "ömsesidigt starkt fredsoch<br />
forsoningsforbund". Mange konservative presseorgan<br />
anklaget Key for å støtte d<strong>en</strong> livsfarlige norske sjåvinism<strong>en</strong>.<br />
En av de få sterke stemmer som støttet Key i d<strong>en</strong>ne<br />
situasjon<strong>en</strong> var Ann Margret Holmgr<strong>en</strong>. Hun hadde<br />
l<strong>en</strong>ge vært nær v<strong>en</strong>n med Karoline og Bjørnstjerne<br />
Bjørnson. Mange kvinner <strong>fra</strong> de øvre sosiale lag tok sterke<br />
avstand <strong>fra</strong> Key og h<strong>en</strong>nes søstre. I Aftonbladet pres<strong>en</strong>terte<br />
280 promin<strong>en</strong>te kvinner <strong>en</strong> protest mot det<br />
Key sa i <strong>en</strong> tale til Ibs<strong>en</strong> ved Fredrika-Bremer-forbundets<br />
syttiårsfeiring. Tal<strong>en</strong> førte til <strong>en</strong> sp<strong>litt</strong>else i d<strong>en</strong> sv<strong>en</strong>ske<br />
kvinnebevegels<strong>en</strong>. Ell<strong>en</strong> Key og de som stod på h<strong>en</strong>nes<br />
side ble utsatt for ondsinnede rykter som det var vanskelig<br />
å forsvare seg mot. Mye kom til å fokusere på<br />
Inger Hammar:<br />
För fred<strong>en</strong> och rösträtt<strong>en</strong>.<br />
Kvinnorna och d<strong>en</strong> sv<strong>en</strong>sknorska<br />
union<strong>en</strong>s sista dagar.<br />
Nordic Academic Press, 2004.<br />
ISBN 91-891<strong>16</strong>-72-0<br />
begrepet patriotisme. Keys svar var et hefte som fikk tittel<strong>en</strong><br />
Sv<strong>en</strong>sk eller Storsv<strong>en</strong>sk patriotisme. Her forsøkte<br />
hun å nyansere begrepet patriotisme og føre debatt<strong>en</strong><br />
videre på et noe høyere nivå <strong>en</strong>n d<strong>en</strong> personlige skittkasting<strong>en</strong><br />
som hadde preget både rykt<strong>en</strong>e og deler av<br />
presseoppslag<strong>en</strong>e.<br />
D<strong>en</strong> liberale sv<strong>en</strong>ske kvinnebevegels<strong>en</strong> ble sp<strong>litt</strong>et i<br />
<strong>en</strong> radikal og <strong>en</strong> konservativ gr<strong>en</strong> gj<strong>en</strong>nom debatt<strong>en</strong><br />
om hvordan man skulle forholde seg til d<strong>en</strong> norsk-sv<strong>en</strong>ske<br />
union<strong>en</strong>.<br />
Emilia Broomé som i mange år hadde vært aktiv i<br />
Sv<strong>en</strong>ske Freds- och Skiljedomsför<strong>en</strong>ing<strong>en</strong> følte behov<br />
for å danne <strong>en</strong> ny fredsfor<strong>en</strong>ing. Hun tok initiativ til<br />
Sveriges kvinneliga fredsfor<strong>en</strong>ing som skulle arbeide for<br />
fredsbevar<strong>en</strong>de innsatser og militær nedrustning. I ett<br />
opprop skriver hun:<br />
"Med sin medfödda afsky för våldsdåd, sin naturlige medkänsla<br />
för allt som lider, är också kvinnan <strong>fra</strong>mför mann<strong>en</strong><br />
skickad att väcka, vårda och värna fredstank<strong>en</strong> hos folk<strong>en</strong>".<br />
Inspirert av Bertha von Suttner og h<strong>en</strong>nes bok Ned<br />
med våpn<strong>en</strong>e ble d<strong>en</strong> nye fredsfor<strong>en</strong>ing<strong>en</strong> <strong>en</strong> ny kraft i<br />
sv<strong>en</strong>sk debatt. I år<strong>en</strong>e frem til 1905 var kvinn<strong>en</strong>e med<br />
på å forme d<strong>en</strong> off<strong>en</strong>tlige debatt<strong>en</strong> som aldri før.<br />
Avisredaktører tok stilling for eller mot unionsoppløsning<br />
og for eller mot bruk av militærmakt for å hindre<br />
Norges frigjørelse.<br />
Sveriges kvinneliga fredsfor<strong>en</strong>ing argum<strong>en</strong>terte sterkt<br />
mot de som ville se <strong>en</strong> militær løsning på konflikt<strong>en</strong><br />
mellom Norge og Sverige. De preget avisdebatter, holdt<br />
off<strong>en</strong>tlige møter og utgav tekster. Ut<strong>en</strong> deres arbeid<br />
hadde opinionsbildet vært helt annerledes.<br />
Opinionsarbeidets betydning er vanskelig å bedømme,<br />
og Inger Hammar gjør ikke noe forsøk i sin bok på<br />
å anslå d<strong>en</strong> betydning disse kvinner hadde. Hun dokum<strong>en</strong>terer<br />
bedre <strong>en</strong>n no<strong>en</strong> tidligere det arbeid som ble<br />
utført av kvinn<strong>en</strong>e i d<strong>en</strong> sv<strong>en</strong>ske fredsbevegels<strong>en</strong> og<br />
hun gjør det godt. D<strong>en</strong>ne bok er <strong>en</strong> viktig puslebrikke<br />
for å bedre forstå det komplekse spillet som lå bak de<br />
historiske h<strong>en</strong>dels<strong>en</strong>e i 1905. Bok<strong>en</strong> tar også for seg<br />
stemmerettsspørsmålet om hvordan det h<strong>en</strong>ger samm<strong>en</strong><br />
med unionsoppløsning<strong>en</strong>. D<strong>en</strong> bør leses av norsk<br />
fredsbevegelse og det bør skrives <strong>en</strong> tilsvar<strong>en</strong>de bok om<br />
de norske kvinners aktiviteter for hundre år sid<strong>en</strong>.
34 War Resisters' International<br />
ikkevold 1/2005<br />
Spørsmål og svar<br />
Fra <strong>en</strong> internasjonal konsultasjon<br />
for kvinner om ikkevoldstr<strong>en</strong>ing i<br />
kjønnsperspektiv.<br />
(Omtalt i ikkevold 3/04)<br />
Ell<strong>en</strong> Elster<br />
Mai Jan <strong>fra</strong> Burma vokste opp med<br />
<strong>en</strong> far som var gueriljaleder for<br />
<strong>en</strong> av de mange etniske grupp<strong>en</strong>e<br />
i Burma. Hun lærte tidlig å elske sitt<br />
eget folk og hate de andre. Da hun seinere<br />
kom med i stud<strong>en</strong>t<strong>en</strong>es ikkevoldsbevegelse,<br />
ble hun frosset ut av sitt eget<br />
samfunn og fortalt av sine egne at hun<br />
var å anse som foreldreløs.<br />
Juli<strong>en</strong>ne <strong>fra</strong> Rwanda havnet i flyktningeleir samm<strong>en</strong><br />
med de tre barna sine under krig<strong>en</strong> mot Burundi.<br />
Mann<strong>en</strong> h<strong>en</strong>nes forsvant. Der møtte hun svært mange<br />
traumatiserte kvinner <strong>fra</strong> flere etniske grupper og oppdaget<br />
at overgrep<strong>en</strong>e ikke kom <strong>fra</strong> <strong>en</strong> gruppe, m<strong>en</strong> at<br />
kvinner uansett etnisk opprinnelse i stor grad ble<br />
ofr<strong>en</strong>e. Mann<strong>en</strong> h<strong>en</strong>nes som var høytstå<strong>en</strong>de offiser i<br />
d<strong>en</strong> rwandiske hær<strong>en</strong>, dukket opp igj<strong>en</strong> for å h<strong>en</strong>te<br />
famili<strong>en</strong> sin. Juli<strong>en</strong>ne begynte å stille spørsmål. Hun<br />
forlangte å få vite hva han eg<strong>en</strong>tlig drev med. Han<br />
svarte aldri på spørsmålet, i stedet skilte de lag.<br />
Gladys <strong>fra</strong> Sierra Leone mistet <strong>en</strong> av sine nære v<strong>en</strong>ner<br />
under temlig vanskelige forhold idet hun skulle<br />
reise til Chiang Mai, og under oppholdet fikk hun melding<br />
om at <strong>en</strong> nær v<strong>en</strong>ninne og medaktivist var b<strong>litt</strong><br />
voldtatt og drept. ”For meg er begrepet kjønn ikke noe<br />
abstrakt, det er <strong>en</strong> del av hva jeg har gått igj<strong>en</strong>nom<br />
som barn og som voks<strong>en</strong>. Kamp<strong>en</strong> for frigjøring, er<br />
mitt livs kamp,” sa hun.<br />
Dette er bare tre historier blant de omkring 40 kvinn<strong>en</strong>e<br />
som deltok på <strong>en</strong> internasjonal konsultasjon for<br />
kvinner om ikkevoldstr<strong>en</strong>ing, Asking the Right<br />
Question, som fant sted 3. – 8. oktober i Chiang Mai,<br />
Thailand. Mange av kvinnn<strong>en</strong>e, som primært kom <strong>fra</strong><br />
Afrika og Asia, og no<strong>en</strong> få <strong>fra</strong> Europa og Nord-Amerika,<br />
hadde erfaringer <strong>fra</strong> svært traumatiske opplevelser eller<br />
arbeidet med kvinner med slike opplevelser. Dessverre<br />
savnet vi kvinner <strong>fra</strong> Midt-Øst<strong>en</strong> og Sør-Amerika, sjøl<br />
om <strong>en</strong> var <strong>fra</strong> Peru og som nå bodde og arbeidet i<br />
Nederland.<br />
Alle kvinn<strong>en</strong>e var erfarne tr<strong>en</strong>ere inn<strong>en</strong>for ulike sektorer<br />
som helse, undervisning, konfliktløsing, arbeid<br />
med flyktninger, landsbyutvikling osv. D<strong>en</strong>ne type<br />
arbeid i disse region<strong>en</strong>e er nært knyttet til hvordan<br />
storsamfunnet virker inn på lokalsamfunnet og d<strong>en</strong><br />
<strong>en</strong>ketle kvinne og mann. Fredsperspektivet er <strong>en</strong> integrert<br />
del av dette. Dette perskpektivet kan illustreres<br />
med d<strong>en</strong> k<strong>en</strong>yanske miljøaktivister Wangari Maathai<br />
fikk Nobels fredspris. Vi fikk melding<strong>en</strong> d<strong>en</strong> siste dag<strong>en</strong><br />
og d<strong>en</strong> ble hilst med glede. Det opplevdes som noe<br />
stort at <strong>en</strong> afrikansk kvinne skulle få d<strong>en</strong>ne pris<strong>en</strong>, og<br />
at det forbindels<strong>en</strong> mellom miljø, fattigdom, undertrykkelse<br />
og m<strong>en</strong>neskerettigheter, og <strong>en</strong> erkj<strong>en</strong>nelse av<br />
at kamp<strong>en</strong> for et fredelig samfunn ikke kan nås, ut<strong>en</strong> å<br />
gjøre noe med alle disse forhold<strong>en</strong>e.<br />
Formålet med konsultasjon<strong>en</strong> var å utforske ikkevolds-<br />
og kjønnsperspektivet i <strong>en</strong> tr<strong>en</strong>ingssamm<strong>en</strong>h<strong>en</strong>g.<br />
Kjønnsperspektiv har vært på utviklingsag<strong>en</strong>da<strong>en</strong><br />
det siste tiåret og nå mer nylig b<strong>litt</strong> s<strong>en</strong>tralt i arbeidet<br />
for konfliktforebygging og konfliktløsing.<br />
<strong>Ikkevold</strong>str<strong>en</strong>ing er ess<strong>en</strong>siell del av dette. Kjønnsperspektivet<br />
har ikke så langt b<strong>litt</strong> sett på systematisk<br />
som <strong>en</strong> del av ikkevoldstr<strong>en</strong>ing. Konsultasjon<strong>en</strong> tok<br />
sikte på å gjøre noe med dette.<br />
Konsultasjon<strong>en</strong> ble <strong>en</strong> berikelse for oss alle. Praktiske<br />
øvelser, metodiske tilnærminger og t<strong>en</strong>kning<strong>en</strong> bak tilnærming<strong>en</strong>e<br />
ble utvekslet i de 5 dag<strong>en</strong>e vi var samm<strong>en</strong>.<br />
D<strong>en</strong> siste dag<strong>en</strong> kons<strong>en</strong>trerte vi oss om det videre<br />
arbeidet – hva må utvikles og hvem kan bidra med<br />
hva. Gruppa som sto bak organisering<strong>en</strong> av konsultasjon<strong>en</strong>,<br />
de to internasjonale fredsorganisasjon<strong>en</strong>e, War<br />
Resisters’ International (WRI) ved Wom<strong>en</strong>’s Working<br />
Group og International Fellowship of Reconciliation<br />
(IFOR) ved Wom<strong>en</strong>’s Peacemakers Programme, har <strong>en</strong><br />
jobb å gjøre i tida <strong>fra</strong>mover. Skriftlig og visuell rapport,<br />
sistnevnte som video, manual for ikkevoldstr<strong>en</strong>ing i<br />
kjønns- og kulturelt perspektiv og basert på det innsamlede<br />
materialet <strong>fra</strong> konsultasjon<strong>en</strong>, samt å utmeisle<br />
hvordan arbeidet videre bør skje basert på d<strong>en</strong> siste<br />
dag<strong>en</strong>s innspill, skal utarbeides.<br />
Vi m<strong>en</strong>er at dette arbeidet kan ha betydning for<br />
kvinner som står i konfliktsituasjon<strong>en</strong> og som jobber<br />
lokalt, med empowerm<strong>en</strong>t blant kvinner, m<strong>en</strong> også<br />
som et bidrag i implem<strong>en</strong>tering<strong>en</strong> av d<strong>en</strong> historiske<br />
resolusjon<strong>en</strong> i FNs Sikkerhetsråd nr 1325 om Kvinner,<br />
Fred og Sikkerhet, og som ble <strong>en</strong>stemmig vedtatt i<br />
2000. D<strong>en</strong> bekrefter kvinners viktige rolle i konfliktforebygging,<br />
konfliktløsning og fredsbygging. D<strong>en</strong><br />
stresser viktighet<strong>en</strong> av kvinn<strong>en</strong>es likeverdige og fulle<br />
deltakelse for å opprettholde og fremme fred og sikkerhet.
Folkereisning Mot Krig<br />
Folkereisning mot krig (FMK) er d<strong>en</strong> norske avdeling<strong>en</strong><br />
av War Resisters' International, et nettverk av<br />
samarbeid<strong>en</strong>de fredsorganisasjoner.<br />
FMK har et ikkevoldelig og pasifistisk grunnsyn.<br />
Organisasjon<strong>en</strong> forfekter ikke no<strong>en</strong> bestemt<br />
politisk idé, m<strong>en</strong> søker å for<strong>en</strong>e ulike ideologiske<br />
holdninger i <strong>en</strong> felles kamp for fred og<br />
rettferdighet.<br />
Fredsskattkampanj<strong>en</strong><br />
Mange ikkevoldstilh<strong>en</strong>gere blir provosert av at de<br />
gj<strong>en</strong>nom skatt og avgifter til stat<strong>en</strong> blir tvunget til<br />
å finansiere militæret. Sid<strong>en</strong> stat<strong>en</strong>s støtte til fredsarbeid<br />
i tillegg er mikroskopisk i forhold til militærutgift<strong>en</strong>e,<br />
har FMK <strong>en</strong> "Fredskattkampanje" for de<br />
som vil rette opp stat<strong>en</strong>s feilprioriteringer og bidra<br />
med p<strong>en</strong>ger til fredsarbeidet. Sett dine skattep<strong>en</strong>ger<br />
inn på konto 7874 0537503, og merk innbetaling<strong>en</strong><br />
"fredsskatt".<br />
FMK-butikk<strong>en</strong> 51<br />
Balkan:<br />
01 Svein Mønnesland: Før Jugoslavia og etter. Innb. 340,-<br />
02 Åsne Seierstad: Med rygg<strong>en</strong> mot verd<strong>en</strong>. Hft. 98,-<br />
03 Philip Hammond og Edward S. Herman:<br />
Under evne. Media og Kosovo-konflikt<strong>en</strong>. Hft. 258,-<br />
04 Bato Tomasevic: Ufred. En slektshistorie <strong>fra</strong> Balkan. Innb. 398,-<br />
05 Dubravka Ugresic: Museum for betingelsesløs overgivelse. Innb. 329,-<br />
Irak:<br />
06 Milan Rai: Krigsmål Irak. Ti motforestillinger. Innb. 298,-<br />
07 Norman Mailer: Hvorfor er vi i krig? Innb. <strong>16</strong>8,-<br />
08 William Rivers Pitt og Scott Ritter: Krig<strong>en</strong> mot Irak. Hva Bush ikke vil vi<br />
skal vite. Innb. <strong>16</strong>8,-<br />
09 Åsne Seierstad: Hundre og én dag. Innb. 349,-<br />
10 Sigrun Slapgard: Krig og løgn. Innb. 299,-<br />
11 H<strong>en</strong>rik Thune: Krigsdans<strong>en</strong>. Histori<strong>en</strong> om Saddams fall. Innb. 298,-<br />
Diverse:<br />
12 Elisabeth Eide og Rune Ottos<strong>en</strong> (red.): Krig<strong>en</strong>s retorikk. Medier, myter og<br />
konflikter etter 11. september. Innb. 298,-<br />
13 Gunnar Garbo: Også krig er terror. Et kritisk oppgjør med Det Nye NATO,<br />
maktpolitikk<strong>en</strong> til USA og Norges eg<strong>en</strong> rolle som medløper. Hft. 150,-<br />
14 Sv<strong>en</strong> Lindquist: Du er død. Bomb<strong>en</strong>es århundre. Innb. 248,-<br />
15 Lasse Midttun: Vei<strong>en</strong> til Vestfront<strong>en</strong>. Essays <strong>fra</strong> <strong>en</strong> reise. Innb. 280,-<br />
<strong>16</strong> Göran Ros<strong>en</strong>berg: Det tapte landet. Israel – <strong>en</strong> personlig historie. Hft. 170,-<br />
17 Noam Chomsky: Makt og terror. Hft. 198,-<br />
18 John Pilger: Verd<strong>en</strong>s nye herskere. Hft. 98,-<br />
19 J<strong>en</strong>s Bjørneboe: Vi som elsket Amerika. Hft. 98,-<br />
20 Imre Kertesz: Kaddisj for et ikke født barn Hft. 98,-<br />
<strong>21</strong> Imre Kertesz: Ut<strong>en</strong> skjebne Hft. 98,-<br />
22 Knut Kjelstadli (red.): Norsk innvandringshistorie 1-3. Innb. 1.180,-<br />
31 Erik Holi<strong>en</strong>: Død og pine - Dødsstraff<strong>en</strong>s historie i Vest<strong>en</strong> Innb. 298,-<br />
Du kan melde<br />
deg inn:<br />
Første års medlemskap<br />
koster kun 100 kroner.<br />
Medlemmer mottar<br />
også <strong>Ikkevold</strong> minst 4 ganger i året. Ordinært<br />
medlemssakp koster kr 300,- pr. år.<br />
Stud<strong>en</strong>ter/trygdede slipper med kr 200,-<br />
Abonnem<strong>en</strong>t på <strong>Ikkevold</strong> (ut<strong>en</strong> medlemsskap)<br />
koster kr 185 pr. år.<br />
Folkereisning mot krig<br />
Pb. 2779 Solli<br />
0204 Oslo<br />
Besøksadresse: Bjørn Farmannsgate 14 A, Oslo<br />
fmk@ikkevold.no<br />
Tlf. 88 00 11 33<br />
www.ikkevold.no<br />
Bank: 7874 0537503<br />
FMK Landsmøte: 18. juni kl. 11.00, Bjørn Farmannsgt. 14 A. Alle medlemmer er velkomm<strong>en</strong>.<br />
Button: Hvit due på blå bunn. Kr 10,-<br />
52 Button: Give peace a chance. Kr 10,-<br />
53 Brukket gevær i tinn. Kr 30,-<br />
Pasifisme:<br />
23 Shelley Anderson and Janet Larmore (ed.): Nonviol<strong>en</strong>t struggle and<br />
social def<strong>en</strong>ce. Hft. 50,-<br />
24 Tormod Bakke og Tom Nils<strong>en</strong> (red.): <strong>Ikkevold</strong> – teori og praksis. Hft. 100,-<br />
25 Birgit Brock-Utne: Opplæring til fred. Et feministisk perspektiv. Hft. 100,-<br />
26 Albert Einstein og Sigmund Freud: Hvorfor krig? En brevveksling. Hft. 98,-<br />
27 Johan Galtung og Arne Næss: Gandhis politiske etikk. Hft. 238,-<br />
28 Johan Galtung: USAs ut<strong>en</strong>rikspolitikk. En fortsettelse av teologi med<br />
andre midler. Hft. 128,-<br />
29 Johan Galtung: Både og. En innføring i konfliktarbeid. Innb. 299,-<br />
30 Jørg<strong>en</strong> Johans<strong>en</strong> og Åsne Berre Pers<strong>en</strong>: D<strong>en</strong> nødv<strong>en</strong>dige ulydighet<strong>en</strong>. Hft. 200,-<br />
32 Jørg<strong>en</strong> Johans<strong>en</strong>: Sosialt forsvar. Hft. 200,-<br />
Frakt kommer i tillegg.<br />
S<strong>en</strong>d referans<strong>en</strong>ummer (til høyre) og navn/adresse til butikk@ikkevold.no<br />
eller: Yggdrasil antikvariat og spesialbokhandel, Boks 88, 3101 Tønsberg<br />
Bestilling<strong>en</strong> kan forhåndsbetales til konto: 7874 05 37503<br />
Skriv i så fall "forhåndsbetalt" på bestilling<strong>en</strong>.
På d<strong>en</strong> ann<strong>en</strong> side<br />
Av og til, m<strong>en</strong> antagelig alt for sjeld<strong>en</strong>, kommer død<strong>en</strong> nær oss, også i det virkelige<br />
livet. Jeg snakker ikke om de av oss som finner <strong>en</strong> kan h<strong>en</strong>de sær type ro i å lese<br />
dødsannons<strong>en</strong>e i Aft<strong>en</strong>post<strong>en</strong>.<br />
For <strong>en</strong> dag er han borte. Ikke akkurat som om <strong>en</strong> vegg som har falt ut, m<strong>en</strong><br />
allikevel; et tomrom. Noe jeg har tatt for gitt. Som det grån<strong>en</strong>de busskuret hvor<br />
jeg pleide å møte han. De første tre gang<strong>en</strong>e forsøkte jeg å hilse. Og forsto at det<br />
var liksom ikke sånn han ville ha det.<br />
Respekterte det. De sa han bodde innpå heia, al<strong>en</strong>e og antagelig <strong>en</strong>som. Han så<br />
ikke sånn ut. Han bare stod der, v<strong>en</strong>tet på buss<strong>en</strong> som oss andre og gikk på når d<strong>en</strong><br />
<strong>en</strong>delig kom. Gikk av på holdeplass<strong>en</strong> i kommunes<strong>en</strong>trumet og forsvant rundt et<br />
hjørne. Aldri mer.<br />
Første gang jeg står på bussholdeplass<strong>en</strong> etter at nyhet<strong>en</strong> har nådd meg, t<strong>en</strong>ker jeg<br />
på død<strong>en</strong>. Lurer på hvordan d<strong>en</strong> er. Fravær? Eller kan h<strong>en</strong>de det motsatte. Og hva er<br />
det? Fullst<strong>en</strong>dig og absolutt tilstedeværelse? Luft?<br />
Jeg t<strong>en</strong>ker på alt jeg vil savne. Høstvinder i furu<strong>en</strong>e. Scarlett Rivieras fiolin på<br />
Desire. Avisoppslag om hvordan d<strong>en</strong> nigerianske "mafia<strong>en</strong>" lokker millioner ut<br />
av grådige nordm<strong>en</strong>n, med lovnader om <strong>en</strong> p<strong>en</strong> del av landets statsfinanser.<br />
Lyd<strong>en</strong> av isbiter, frosset av ekte norsk springvann, klirr<strong>en</strong>de mot glasset, duv<strong>en</strong>de<br />
i irsk whisky.<br />
Jeg t<strong>en</strong>ker at hvis det mot formodning skulle stå <strong>en</strong> større makt bak alt dette,<br />
så burde livet etter død<strong>en</strong> være hakket bedre <strong>en</strong>n det vi bedriver her nede for<br />
øyeblikket. Sult<strong>en</strong>de asylsøkere i Oslos gater, ungdomsskoleelever som tar sine<br />
egne liv, Karita Bekkemellom Orheim, Viggo Johans<strong>en</strong> og harry-handel i<br />
nabolandet. En god del hakk bedre.<br />
Jeg har forsøkt; jeg har lukket øyn<strong>en</strong>e, jeg har drukket meg full, jeg har hyperv<strong>en</strong>tilert.<br />
M<strong>en</strong> jeg har ikke lyktes i å se for meg at jeg vil møte igj<strong>en</strong> Kristin Krohn<br />
Devold, på d<strong>en</strong> andre sid<strong>en</strong>. Eller Marit Nybakk. Eller Sigvart Dagsland.<br />
Eller Dagfinn Høybråt<strong>en</strong>.<br />
Snarere tvert i mot. Snarere dype Chesterfieldstoler. Lave whiskyglass. Avdempet,<br />
nærmest slep<strong>en</strong>de Dixielandjazz. Håndrullete sigaretter. Dag<strong>en</strong>s Financial Times.<br />
Dørklokke ut<strong>en</strong> ringesignal. Fattern. Stumme radioer. Og han.<br />
Mann<strong>en</strong> <strong>fra</strong> bussholdeplass<strong>en</strong>, han <strong>fra</strong> heia. Han jeg nå vet jeg aldri vil møte<br />
igj<strong>en</strong> i busskuret. M<strong>en</strong>: i d<strong>en</strong> dype stol<strong>en</strong> på d<strong>en</strong> andre sid<strong>en</strong> av det lave bordet.<br />
Av og til synlig gj<strong>en</strong>nom sigarettrøyk<strong>en</strong>. Og dempet Dixieland.<br />
Mort<strong>en</strong> Rønning<br />
B-Blad<br />
Returadresse:<br />
Pb. 2779 Solli<br />
0204 Oslo