Skriveoppgave
Skriveoppgave
Skriveoppgave
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Norsk arkitekturhistorie<br />
Arkitekturen under vikingene, middelalderen, og under Danmark.-‐<br />
hvordan var den?<br />
-‐ Anes Erik Bakija<br />
0.1 Introduksjon<br />
Arkitekturhistorien i Norge har hatt en rik historie siden vikingtiden. Den<br />
norske arkitekturen opp igjennom årene har vært påvirket av mange ulike<br />
faktorer, slik som unionstid. Arkitekturen i Norge har vært igjennom mange<br />
faser siden vikingtiden og har utviklet seg i takt med forandringene som Norge<br />
har vært igjennom.<br />
Norsk arkitekturhistorie har tradisjonelt blitt skrevet med utgangspunkt i<br />
byene i Norge(Brekke, Nordhagen & Lexau, 2003). Vi kan da si at vi deler norsk<br />
arkitektur i to, den typen arkitektur man finner i de norske byene, og den<br />
typen man finner ved bygda. Stilartene som dukker opp i byene er mer eller<br />
mindre påvirket av krefter utenfra, derfor finner vi de store<br />
arkitektmonumentene her. Byggestilen i det norske landskap har vært<br />
gjennom utvikling siden jernalderen, fra enkle lang-‐hus til dagens byggestil.<br />
Unike arkitektoniske bygninger kan du finne overalt i Norge, blant annet de<br />
kjente stavkirkene som dukket opp i middelalderen, og 1800-‐tallets hus<br />
bygget i drage-‐stil. Mange av de unike arkitektoniske verkene i dette landet er<br />
tilhører forskjellige arkitektoniske stilarter, som følge av utviklingen Norge<br />
har gått igjennom.<br />
Hvilke faser har arkitekturen i dette landet vært gjennom? Ulike faktorer<br />
utenfra har ført til at Norge fikk importert arkitektoniske stilarter som var
2<br />
vanlige andre steder i Europa. Hvordan har arkitekturen utviklet seg siden de<br />
norske vikingenes tid?<br />
Byggeskikken i forhistoriens Norge var karakterisert av den enkle måten<br />
menneskene bygde husene sine på den tiden. De første husene hadde et enkelt<br />
formål, å skaffe menneskene ly og tak over hodet. De første menneskene som<br />
bosatte seg ved atlanterhavskysten i Norge mellom år 10.000 til 2000 f. Kr,<br />
kom fra sør, og det er her vi finner de første sporene etter hus-‐konstruksjoner<br />
i Norge(Brekke et al, 2003). De første hus-‐konstruksjonene var enkle telt, med<br />
en ildplass i midten. Teltene var sirkelformet og bygget av dyreskinn og tre-‐<br />
stenger. Byggemåtene endret seg over tid, ved at man begynte å konstruere<br />
hus som var delvis nedgravde, men en ildplass i midten og en soveplass. Disse<br />
husene var ment for å være permanente byggverk, og det har blitt utgravd<br />
slike hus flere steder, hvor det tilsynelatende har bodd flere familier.<br />
Steinalderen introduserte hus som var ment for å vare ut hele året. Dette<br />
behovet kom med introduksjonen av jordbruket. Disse tidlige bøndene bygde<br />
hus som vi kaller lang-‐hus, hvor de lagret matvarer og ressurser. Omkring<br />
1800 f. Kr dukker det opp en ny type måte å lage hus på, hvor det blir brukt en<br />
rekke stolper i midten for å støtte taket. Slik har husene blitt delt i to soner,<br />
også kalt ”skip”.<br />
Arkitekturen forandrer seg med bronsealderen, og jernalderen. I jernalderen<br />
begynner husene og bli lengre enn de forrige. Større bondesamfunn begynner<br />
også å etablere seg i jernalderen. Menneskene konstruerer større og lengre<br />
lang-‐hus. Da vikingperioden kom, var det bondesamfunnet forandret, og<br />
hallene var de viktigste møteplassene.<br />
0.2 Arkitektur under vikingtiden<br />
Perioden fra slutten av 700-‐tallet til år 1100 kalles vikingtiden. Sjøfart ble en<br />
stor del av det norske samfunnet, og krigere dro ofte ut på tokt til Stor-‐
3<br />
Britannia og resten av Europa. Samfunnet hadde utviklet seg til å bli et<br />
gårdsamfunn, og et hierarki utviklet seg som bestod av husbonden øverst.<br />
Som følge av sjøfartsutviklingen i landet, ble det mer kontakt med ulike<br />
folkeslag i Europa. Dette ble en viktig faktor i den økonomiske og kulturelle<br />
utviklingen for Norge. Huset i vikingtiden begynte å endres, og fra<br />
undersøkelser av gårder fra jernalderen i Nord-‐og Midt-‐Norge, finner vi flere<br />
mindre hus. Dette tolkes som at de ulike funksjonene på gårdene fikk egne,<br />
små hus, i stedet for systemet som ble brukt i de store langhusene(Brekke et al,<br />
2003).<br />
Vikingtiden har videreført bruken av storgårdene og høvding-‐gårdene. Disse<br />
store gårdene hadde en stor hall, som fungerte som møtepunkt, og var<br />
samtidig høvdingens hall. Et eksempel på slik høvding-‐gård finner vi på Borg i<br />
Lofoten, som er datert til 500 e. Kr. Gården inkluderte et lang-‐hus med fire<br />
soner; arbeidsrom, bostedsrom, fjøs-‐og lagerrom, og høvding-‐hallen.<br />
Under vikingtiden ble det bygd hus som skulle oppbevare båter. Disse husene<br />
ble kalt naust, og det var bøndene i et skipreide som hadde oppgaven med å<br />
utstyre et langskip med mannskap, mat og utstyr. Disse naustene var også<br />
brukt i jernalderen, og lengden var nokså lik, men naustene under<br />
vikingperioden så en forandring i bredden. Dette skjedde som følge av at<br />
bredden på skipene økte. Som et eksempel kan vi trekke fram naustet på<br />
Nordbø, som var 30 meter langt og 6 meter brei.<br />
Fra 800-‐tallet og utover finner vi de første sporene etter by-‐danninger. Disse<br />
by-‐danningene var markeds-‐og handelsplasser. I disse bysamfunnene, kalt<br />
kaupanger, kunne man finne hus, handelsbuer, haller og naust.<br />
Ved Borgundkaupangen finner vi spor av stavkonstruksjoner. I en utgraving<br />
ledet av Asbjørn E. Herteig, ble det funnet omkring 20 bygninger som var<br />
datert fra 1050 til 1200-‐tallet(Herteig, 1957). Her ble det funnet bla annet, hus<br />
med store steinmengder som kan indikere at huset var omgitt av en steinmur.
4<br />
Huset utviklet seg siden steinaldere, fra de enkle husene med ei stolpe-‐rad, til<br />
jernalderens treskipa hus med to stolperader. Treverk var for det meste brukt,<br />
og veggene ble bygd av planker, og ikke stivnet leire eller kvist. I tillegg ble det<br />
et skille mellom mennesker og dyr i samme hus.<br />
0.3 Stavkirkene<br />
Stavkirkene er en av de eldste kirkene som dukket opp i århundrene etter<br />
kristendommens innførelse. Det er anslått at det er 1200 kirker i Norge fra<br />
middelalderen(Anker, 1997). Disse trekirkene i Norge ble reist av kristne,<br />
europeiske misjonerer fra Europa.<br />
Stavkirkens byggemåte kalles ”stavverk” og heter slik fordi kirkens viktigste<br />
element er hjørnestaven. Stolpene, også kalt ”staver” , blir brukt som<br />
bæreelementer for kirken. Det blir dannet en firkantet ramme, når<br />
hjørnestolpene blir forbundet med en vannrett bjelke, nederst satt på en svill.<br />
Det er ukjent hvordan hva opphavet til stavkirkene er, og det har blitt<br />
diskutert lenge om hva det kan være. I dag har vi fått to teorier om hvordan<br />
stavkirkene oppstod, basilikateorien, og hovteorien. Basilikateorien, som ble<br />
lagt frem av Lorentz Dietrichson på 1800-‐tallet, argumenterer at stavkirkene<br />
var over blitt inspirert av de tidlige romanske basilikaene, i tillegg til<br />
bysantinsk arkitektur(Dietrichson, 1892, s82). Den andre teorien, hovteorien,<br />
hevder at stavkirkene kom som en videreføring av hovene, de gamle hedenske<br />
kultplassene.<br />
0.4 Steinkirkene<br />
Steinkirkene var en annen byggestil som ble brukt på 1100-‐ og 1200-‐tallet.<br />
Steinkirkene fra 1100-‐tallet til begynnelsen av 1200-‐tallet ble ofte bygget i
5<br />
romansk stil, og blir derfor kalt romanske kirker. Kirkene som dukket opp<br />
etter begynnelsene av 1200-‐tallet ble bygd i gotisk stil, og kalles derfor gotiske<br />
steinkirker.<br />
Den mest utbredde typen steinkirker vi har i Norge, er de såkalte<br />
”sognekirkene”. Formen på denne typen er enkel, med et rektangulært skip, og<br />
et mindre kvadratisk kor. I eksteriøret har vi de to hoveddelene som står mot<br />
hverandre, slik det er vanlig i romansk arkitektur.<br />
I Oslo kan man finne to steinkirker som viser oss hvordan den romanske<br />
byggestilen ble brukt i de første steinkirkene; Mariakirken og Klemenskirken.<br />
Mange av de tidlige steinkirkene som ble bygd i romansk stil, ble senere bygd<br />
om med gotisk stil.<br />
0.5 Middelalder<br />
Sent på 900-‐tallet begynte kristningen av Norge, med opprettelsen av den<br />
første kiken i Norge av Olav Tryggvason. Etter slaget ved Stiklestad ble<br />
kristendommen statsreligionen i landet. Dette førte med seg en forandring i<br />
kulturen, med vekt på den latinspråklige europeiske kulturen. Det vanlige<br />
huset gjennomgikk også en forandring i middelalderen, da folk begynte å<br />
bygge hus av tømre, med laft, i stedet for å bruke den gamle<br />
stavbygningsmåten.<br />
Utnyttelse av den nye teknologien som det nye tusenåret førte med seg kan vi<br />
først finne i de eldste byene i Norge. I Kaupang i Vestfold finner vi den<br />
tidligste bruken av laft, selv om det dreier seg om en brønn og ikke et hus.<br />
Bruken av laft blir mer vanlig på 1000-‐tallet, og vi finner bygninger med laft<br />
med toromsstover i Gamlebyen i Oslo. Fra utgravingen i Trondheim ble det<br />
også påvist bruk av laft for bygginger, i tillegg til stavhusene.
6<br />
I overgangen fra vikingtid til middelalder ser vi en forandring i gården til<br />
storbonden. På Island kan vi finne rester av det som har vært gårder og lang-‐<br />
hus. Gårdshuset ved Tjorsdalur på Island kan gi oss et innblikk i hvordan<br />
gårdene ble bygd i Norge. Siden klimaforskjellene er forskjellige på Island og<br />
Norge, må vi ta i betraktning at måten folk bygde husene sine på Island kan<br />
være annerledes enn her i Norge, men ettersom folk farte mellom disse to<br />
landene hele tiden kan byggestilen ha vært overført.<br />
En rekonstruksjon har vist at ildskålen, med langelden midt i rommet, var<br />
hoveddelen av bygningen. To fløybygninger var plassert på baksiden av<br />
bygningen. Disse to fløybygningene var for daglige oppgaver og gjøremål i<br />
huset. I enden av bygningen var det et mindre rom, en stue.<br />
Arkitekturen i dette huset hadde også et annet særpreg. I Norge ble stuen<br />
brukt som et rom hvor oppgaver ble gjort, og som var veldig kaldt. På Island<br />
var stuen det rommet, som var lettest og varme opp, derfor ble stuen brukt<br />
som et rom hvor kvinnene oppholdt seg, Likevel kan huset på Island gi oss et<br />
innblikk i hvordan byggestilen i Norge kan ha vært i periodeskiftet.<br />
0.6 Unionstid med Danmark<br />
Dersom vi hopper fram i tid noen par hundreår, fram til 1500-‐tallet, har det<br />
skjedde store og viktige forandring i Norge, både kulturelle og økonomiske.<br />
Etter Kalmarunionen, inngikk Norge og Danmark en union, som varte fra 1536<br />
til 1814. I tillegg er landet blitt påvirket av svartedauden, som drepte minst<br />
halvparten av landets befolkning. Norges økonomiske vekst og situasjon lå i<br />
ruiner.<br />
Unionen med Danmark førte til at Norge kunne stable seg på beina igjen, ved<br />
at Danmark investerte i Norge, og de ønsket å heve landet til høy velstand<br />
igjen. Danmark prøvde og utvikle Norge til å bli en kulturrik, europeisk region.
7<br />
Tiden under Danmark førte til arkitektoniske forandringer i kirkearkitekturen.<br />
Statsreligionen gikk fra katolisisme til protestantisme, og dette betydde kirker<br />
bygd i protestantisk arkitektur. Vår Frelsers kirke utenfor Oslo, bygd på 1700-‐<br />
tallet, er et eksempel på denne typen religiøs arkitektur. Kirkene i Danmark<br />
hadde høye tårn og tunge mur-‐hvelv, og slik hadde denne kirken også fått. Det<br />
var slik arkitektonisk byggestil for kirkene som spredde seg i landet. Disse<br />
kirkene var høye, og hadde mye plass innvendig. Prekestolen var rommets<br />
viktigste del, og ble plassert i hjørnet.<br />
På landsbygda var kirkebyggingen annerledes. I stedet for å bruke materialene<br />
stein og mur, som kirkene i storbyene var laget av, var kirkene på landsbygda<br />
bygget av tømre, og var bygget med laft.<br />
Et viktig preg ved den norske arkitekturen var at kirkene var Y-‐formede<br />
kirker. Det betyr at planen er formet som en Y, med tre like armer. Hver av<br />
”armene” hadde sine funksjoner. Det ene rommet var til alteret, mens de to<br />
andre var for sitteplasser.<br />
I Tyskland utviklet det også seg en form av protestantisk arkitektonisk<br />
byggestil som senere på 1700-‐tallet spredde seg til Norge. Denne<br />
tyskinspirerte byggestilen hadde prekestolen rett over alteret, og orgelet fikk<br />
plass oppe. Disse kirkene var som regel bygd av murstein. Både interiøret og<br />
eksteriøret var, og tårnet lå i stil med forbilde i utlandet. Eksempler på slike<br />
kirker er Nykirken i Bergen, og kirkene i Kongsberg.<br />
Det ble også bygd bygninger for andre formål, f. Eks administrasjon. Siden en<br />
stor brann hadde påført mye skader i Bergen, måtte byen undergå<br />
oppbygging. Det var på denne tiden de offentlige byggene begynte å bli formet.<br />
En vanlig preg var en gavl som ble holdt oppe av halvsøyler over midtpartiet,<br />
med et høyt tårn som kronet bygget .<br />
Bygg som ble brukt for skolering, eller andre typer institusjoner, hadde ofte<br />
mange vinduer. I midtpartiet gikk fasaden opp i en markert trekant. Det
8<br />
kongelige monogrammet som man fant på disse store og praktfulle<br />
bygningene var vanlig blant de nye byggene.<br />
Man kan også legge merke til at universitets-‐arkitekturen begynte og spre seg<br />
rundt i Europa. Disse skolene var bygd i monumentalstil som skulle<br />
symbolisere deres verd, og Katedralskolen i Trondheim er et eksempel, etter<br />
at den ble bygd på nytt på slutten av 1700-‐tallet. Disse skolene hadde en lang<br />
fasade av mur og ingen tårn.<br />
De norske byene, spesielt Kristiania gikk igjennom store forandringer før<br />
1800-‐tallet. Byen fikk et torg, ny domkirke, en velfungerende havn og bedre<br />
forsvarsverk. Borgerne i byen bygde husene sine av mur. Bruken av murstein<br />
var for å minske brannfaren. Renessansen hadde gjort at by-‐idealene fra Italia<br />
spredte seg til Norden.<br />
0.7 Konklusjon<br />
Hva kan man si om utviklingen den Norske arkitekturen gikk igjennom?<br />
Gjennom å se på historien til landet, ser vi at arkitekturen forandrer seg med<br />
de forskjellige periodene landet går igjennom. langhuset forandrer seg fra<br />
jernalderen til vikingperioden, fra enkle, ett-‐skips hus til de store høvding-‐<br />
hallene i vikingtiden. Huset fortsetter og utvikle seg med begynnelsen av<br />
middelalderen og kristendommens innførsel i Norge. Tømrer erstatter de<br />
vanlige tre-‐plankene og tre-‐stavene, og bruken av laft blir også mer vanlig.<br />
Gårdene gikk igjennom en forandring, og ved å studere gårdene på Island, kan<br />
vi danne oss et bilde av hvordan gårdene så ut her i landet.<br />
Med kristendommen kommer også kirkene til Norge. Noen av de tidligste<br />
kirkene har vi fra 900-‐tallet og 1000-‐tallet. Disse kirkene kalles i dag<br />
stavkirker og heter slik på grunn av bruken av staver. Stavkirkene er en av de<br />
eldste kirkene i Norge. Senere, da kristendommen ble en statsreligion, ble det<br />
bygget flere kirker. Steinkirkene dukket opp på 11-‐ og 1200-‐tallet, og de var,
9<br />
som navnet tilsier, bygget av stein. Steinkirkene på 1100-‐tallet ble bygd i<br />
romansk stil, og etter 1200 ble gotisk stil mer vanlig.<br />
På 1500-‐tallet var Norge et forandret land. Svartedauden hadde drept<br />
halvparten av innbyggerne, og landet var underutviklet og lå dårlig<br />
økonomisk. Norge og Danmark gikk inn i en union, og Danmark gjorde et<br />
forsøk på å investere i Norge og heve velstanden. Dette førte til forandringer i<br />
arkitekturen, som f. Eks, byggestilen for kirkene. Siden protestantisk<br />
kristendommen ble den nye startreligionen etter reformasjonen, begynte man<br />
og bygge kirkene i protestantisk stil, med høye tårn og Y-‐formet plan.<br />
Arkitekturen i landet har vært et bilde av de politiske og kulturelle<br />
situasjonene Norge gikk igjennom, og har gitt landet et særpreg som har blitt<br />
en viktig del av Norges historie.
Litteratur<br />
10<br />
Brekke, Nils Georg; Nordhagen, Per Jonas; Lexau, Siri Skjold, 2003.<br />
Norsk arkitekturhistorier, frå steinalder og bronsealder til det 21.<br />
hundreåret. Det Norske Samlaget, Oslo.<br />
Christensen, Arne Lie, 1995. Den norske byggeskikken, hus og bolig<br />
på landsbygda fra middelaldere til vår egen tid. Pax Forlag A/S, Oslo.<br />
Anker, Peter, 1997. Stavkirkene, deres egenart og historie. J. W.<br />
Cappelens Forlag, Oslo.