Vedlegg 2 - Hovedplan vannhåndtering - Oslo Lufthavn
Vedlegg 2 - Hovedplan vannhåndtering - Oslo Lufthavn
Vedlegg 2 - Hovedplan vannhåndtering - Oslo Lufthavn
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
RAPPORT<br />
K-43145 HOVEDPLAN<br />
VANNHÅNDTERING<br />
DELRAPPORT SAMMENDRAG
B03 10.06.08 Splittet rapport i 4stk delrapporter JOTR SVO JOTR<br />
B02 10.03.08 For kommentar JOTR SVO JOTR<br />
A01 07.03.08 Intern utgave JOTR SVO JOTR<br />
REV<br />
DATO<br />
UTGIVERS REFERANSE<br />
BESKRIVELSE<br />
REVISJONSUTGIVERS REFERANSE<br />
UTSTYRSNUMMER/OMRÅDEKODE<br />
DOKUMENTKODE(R)<br />
TITTEL<br />
HOVEDPLAN VANNHÅNDTERING<br />
DELRAPPORT SAMMENDRAG<br />
UTGIVER<br />
REV UTG<br />
AO IFS<br />
LAGET<br />
REVISJONSUTGIVERS LOGO<br />
SYSTEM<br />
ORDRE NR<br />
KONTR<br />
GODKJ<br />
OSL<br />
SIDE 1 AV 49 SIDE(R)<br />
FV Tiltak<br />
LØPE NR<br />
STATUS<br />
REV<br />
43145 78 0001 0001 B03
K-43145 <strong>Hovedplan</strong> <strong>vannhåndtering</strong> – Delrapport sammendrag<br />
LAGET: JOTR<br />
Innholdsfortegnelse<br />
nnholdsfortegnelse<br />
1 Innledning 7<br />
1.2 Prosjektgruppe 7<br />
1.3 Bakgrunn 8<br />
2 Rammebetingelser 9<br />
3 Klimatiske betraktninger 10<br />
3.1 Oppsummering i forhold til dimensjonering på<br />
Gardermoen. 10<br />
3.2 Dagens IVF kurver, dimensjonering 10<br />
4 Drensvann 12<br />
4.1 Erfaringer eksisterende systemer 12<br />
4.2 Modellberegninger 12<br />
4.3 Løsninger ved utbyggingen 12<br />
5 Rent overvann 14<br />
5.1 Identifisering av overvannsstrømmer 14<br />
5.2 Modellberegninger 14<br />
5.3 Løsninger ved utbyggingen 14<br />
6 Formiatforurenset overvann 16<br />
6.1 Baneavisingsanlegg 16<br />
6.1.1 Overordnet system, beliggenhet 16<br />
6.2 Baneavisingsanlegg utvidet sentralområde T2 16<br />
6.2.1 Framtidig utbygging 16<br />
6.3 Modellering grunnlag 18<br />
6.3.1 Løsninger ved utbyggingen 19<br />
6.4 Baneavisingsanlegg vestre bane 21<br />
SJEKKET: SVO 43145-78-0001-0001_B03 4/49
K-43145 <strong>Hovedplan</strong> <strong>vannhåndtering</strong> – Delrapport sammendrag<br />
LAGET: JOTR<br />
6.4.1 Framtidig løsning 21<br />
6.5 Baneavising flyoppstilling vestsida 22<br />
6.6 Baneavisingskjemikalier, forbruk og oppsamling 23<br />
7 Glykolforurenset overvann 24<br />
7.1 Flyavisingsanlegg 24<br />
7.2 Modellering grunnlag 25<br />
7.2.1 Avisingsanlegg vestsida, FG9 26<br />
7.3 Modellberegninger hovedlagringsbassenger, FG8 28<br />
7.3.1 Fremtidige forhold sentrale lagre, FG8 29<br />
7.4 Flyavisingskjemikalier, forbruk og oppsamling 31<br />
7.4.1 Forbruk glykol og antall avisinger, organisk<br />
belastning 31<br />
7.4.2 Hydrauliske belastninger fra avisingsplattformene 31<br />
7.5 Fremtidige løsninger, oppsummering 32<br />
7.5.1 Plattformløsninger 32<br />
7.5.2 Fraksjonering/instrumertering 33<br />
7.5.3 Dekker 33<br />
7.5.4 Lagringsvolumer og pumpekapasiteter 33<br />
7.5.5 Pumpekapasiteter 35<br />
8 Oljeforurenset overvann 36<br />
8.1 Identifisering av oljeholdig overvann 36<br />
8.1.1 Generelt om olje i vann 36<br />
8.1.2 Definisjon av vannstrømmer 36<br />
8.2 Komponenter i overvannssystemet 37<br />
8.2.1 Beredskapssystem 38<br />
8.3 Erfaringer 39<br />
8.4 Fremtidige løsninger 40<br />
8.4.1 Omfang 40<br />
8.4.2 Fremtidig løsning 41<br />
9 Naturbasert rensing 44<br />
9.1 Lokalitet 44<br />
9.2 Renseløsning 44<br />
9.3 Utprøving og testing 44<br />
9.4 Konklusjon 44<br />
SJEKKET: SVO 43145-78-0001-0001_B03 5/49
K-43145 <strong>Hovedplan</strong> <strong>vannhåndtering</strong> – Delrapport sammendrag<br />
LAGET: JOTR<br />
10 Gardermoen renseanlegg 46<br />
10.1 Når er kapasiteten på Gardermoen renseanlegg<br />
oppbrukt? 46<br />
10.2 Tiltak for å øke kapasiteten i vanndelen 47<br />
10.3 Tiltak for å øke kapasiteten i slamdelen 47<br />
10.4 Håndtering av kaldt overvann og tynt formiatvann 48<br />
SJEKKET: SVO 43145-78-0001-0001_B03 6/49
K-43145 <strong>Hovedplan</strong> <strong>vannhåndtering</strong> – Delrapport sammendrag<br />
LAGET: JOTR<br />
1 Innledning<br />
Denne rapporten utgjør en delrapport av i alt 4 stk rappporter som er tilknyttet<br />
hovedplan for <strong>vannhåndtering</strong>. Delrapportene består av:<br />
Del 1: Delrapport ”Sammendrag”.<br />
Del 2: Delrapport ”Hydrologi og klima”.<br />
Del 3: Delrapport ”Systemer og løsninger”.<br />
Del 4: Delrapport ”Gardermoen renseanlegg”<br />
1.2 Prosjektgruppe<br />
Rapportene er utarbeidet av en prosjektgruppe bestående av de rådgivende firmaer<br />
COWI AS, Aquateam AS og Aqua-Rosim AS. Cowi AS har vært kontraktspart<br />
mot oppdragsgiver <strong>Oslo</strong> <strong>Lufthavn</strong> AS, (OSL), og de to andre firmaene<br />
har vært underrådgivere til COWI i prosjektet.<br />
Arbeidsfordeling i prosjektet har i hovedtrekk vært som følger:<br />
Delrapport ”Hydrologi og klima”, er i hovedsak utarbeidet av Aqua-<br />
Rosim AS.<br />
Delrapport ”Systemer og løsninger”, er i hovedsak utarbeidet av COWI<br />
og Aqua-Rosim. Aqua-Rosim har bistått med alle modellberegninger<br />
knyttet til de ulike systemene for håndtering av overvann.<br />
Delrapport ”Gardermoen renseanlegg”, er i hovedsak utarbeidet av<br />
Aquateam, med grunnlagsdata utarbeidet av Aqua-Rosim og COWI.<br />
Prosjektgruppen har i hovedsak bestått av:<br />
COWI AS ved Jon Trandem og Svein Ole Åstebøl.<br />
Aquateam AS ved Bjarne Paulsrud og Bjørn Rusten<br />
Aqua-Rosim AS ved Geir Lindholm<br />
OSL har vært aktivt med i utarbeidelse av hovedplanen, og fremskaffet nødvendig<br />
underlag, og bistått med viktig informasjon knyttet til driftserfaringer.<br />
SJEKKET: SVO 43145-78-0001-0001_B03 7/49
K-43145 <strong>Hovedplan</strong> <strong>vannhåndtering</strong> – Delrapport sammendrag<br />
LAGET: JOTR<br />
Parallelt med utarbeidelse av hovedplanen har OSL gjennom sin modell, sett på<br />
den lokale grunnvannsbalansen, som følge av de forestående utbygginger.<br />
Prosjektgruppen i OSL har bestått av, Jostein Skjefstad, Per-Espen Jahren, Jarl<br />
Øvstedal og Tor Halvorsen.<br />
1.3 Bakgrunn<br />
<strong>Oslo</strong> lufthavn har hatt en vesentlig vekst de siste årene, en vekst som har ført til<br />
press på bruk av eksisterende systemer og ikke minst press på etablering av nye<br />
områder for flyplassrelatert virksomhet.<br />
Det vil bli økt bruk av områdene på vestsida, områder som tidligere ble benyttet<br />
av den gamle flyplassen på Gardermoen. Disse områdene benyttes nå i hovedsak<br />
til GA-trafikk, (privat flytrafikk). Utover dette benyttes området noe til<br />
hangarvirksomhet og helikoptertrafikk. I løpet av det siste året er det også etablert<br />
områder for håndtering av Postens lastefly på området.<br />
I løpet av 2007 er det etablert to nye fjernoppstillingsplasser tilknyttet eksisterende<br />
apron, ytterliger en plass vil bli opparbeidet i løpet av 2008. En av de viktigste<br />
avisingsplattformene (B-nord) vil bli utvidet med ca. 50% i 2008. I tillegg<br />
skal OSL fram mot 2012 etablere ny terminal med tilhørende flyoppstillingsplasser.<br />
Med bakgrunn i dette vil OSL utarbeide en hovedplan for <strong>vannhåndtering</strong> for<br />
følgende hovedsystemer:<br />
Rent overvann<br />
Drensvann<br />
Oljeforurenset overvann<br />
Glykolforurenset overvann<br />
Formiatforurenset overvann<br />
<strong>Hovedplan</strong>en omfatter ikke spillvann eller industriavløp fra bygninger, ei heller<br />
vannforsyning. <strong>Hovedplan</strong>en omfatter kun vannstrømmer på flysiden, dvs. rød<br />
sone.<br />
SJEKKET: SVO 43145-78-0001-0001_B03 8/49
K-43145 <strong>Hovedplan</strong> <strong>vannhåndtering</strong> – Delrapport sammendrag<br />
LAGET: JOTR<br />
2 Rammebetingelser<br />
Rammebetingelser for håndtering av overvann er gitt gjennom følgende dokumenter:<br />
• Endret utslippstillatelse for <strong>Oslo</strong> <strong>Lufthavn</strong> AS. SFT ref. 2001/1608-1,<br />
408/2001-045, arkivkode: 408/2001-045. (15.okt 2001)<br />
• Utslippstillatelse for brannøvingsfeltet for <strong>Oslo</strong> <strong>Lufthavn</strong>. SFT ref.<br />
408/88-086. (10.august 1998)<br />
• Grunnvannskonsesjon. Senking av grunnvannet langs vestre rullebane<br />
på <strong>Oslo</strong> <strong>Lufthavn</strong> Gardermoen. Norges Vassdrags- og energidirektorat.<br />
(NVE) Ref. NVE 200100173-34. (08.02.2006)<br />
• Behandling av overvann med avisingskjemikalier. (Formiatholdig og<br />
glykolholdig overvann). Avtale mellom Ullensaker kommune og <strong>Oslo</strong><br />
<strong>Lufthavn</strong> AS. (31.10.2002)<br />
SJEKKET: SVO 43145-78-0001-0001_B03 9/49
K-43145 <strong>Hovedplan</strong> <strong>vannhåndtering</strong> – Delrapport sammendrag<br />
LAGET: JOTR<br />
3 Klimatiske betraktninger<br />
3.1 Oppsummering i forhold til dimensjonering på<br />
Gardermoen.<br />
Når det gjelder de store bassengene og tilførsel til renseanlegg er det de store<br />
volumene, det vil si nedbørmengdene over lengre tid som er mest avgjørende. I<br />
forhold til nedbør ser det ut fra det smale datagrunnlaget en har, at ekstremnedbøren<br />
over døgnet vil gi moderate endringer for scenarioet frem til 2050. Dersom<br />
en forutsetter dette vil det for Gardermoen derfor først og fremst være endringene<br />
i temperatur og forhold vedrørende snøsmelting som har størst betydning<br />
når en tenker på klimaendringer på ”kort sikt”. Når det gjelder resulterende<br />
avrenning etter sammenfallende nedbør/snøsmelting så er observasjonsgrunnlaget<br />
lite og det er vanskelig å forutsi akkurat hvilken effekt klimaendringene<br />
vil ha for ekstreme mengder/volum og dimensjonering av de store bassengvolumene.<br />
Det er nærliggende å tro at en vil ha hyppigere tilfeller av<br />
snøsmelting sammenfallende med regn om vinteren. På den annen side så vil<br />
det kanskje bli sjeldnere at det bygger seg opp ”store” snølagre som igjen kan<br />
medføre stor avrenning ved et temperaturskifte. På kort sikt har vi derfor valgt<br />
å forholde oss til de senere observasjoner av større nedbør/snøsmelte hendelser<br />
på Gardermoen og oppskalert disse i forhold til en gjennomgang av historiske<br />
nedbør/temperaturdata uten å oppskalere disse med en faktor for klimaendringer.<br />
For dimensjonering av de mindre anleggsdelene ser det ut til at hyppigheten av<br />
ekstreme sommerregn vil øke betydelig, som også danske undersøkelser har<br />
funnet, så ser det ut til at gjentaket for ekstreme sommerregn vil doble seg for<br />
perioden. Det kan derfor være naturlig å lene seg mot den danske undersøkelsen<br />
som indikerer at en bør benytte en sikkerhetsfaktor for dimensjonering av<br />
ekstreme sommerregn i størrelsesorden 1.2 -1.5 avhengig av hvor langt frem i<br />
tid en ønsker å ta hensyn til mulige klimaendringer.<br />
3.2 Dagens IVF kurver, dimensjonering<br />
Tabellen viser hvilke verdier som Meteorologisk Institutt har utarbeidet for IVF<br />
kurver basert på datagrunnlag fra 1967 – 2006.<br />
SJEKKET: SVO 43145-78-0001-0001_B03 10/49
K-43145 <strong>Hovedplan</strong> <strong>vannhåndtering</strong> – Delrapport sammendrag<br />
LAGET: JOTR<br />
Tabell 3.1 Korttidsnedbør, nedbørsintensitet l/s*ha (1967-2006)<br />
Hvis man sammenligner disse dataene med dataene som ble benyttet ved opprinnelig<br />
dimensjonering, så har intensitetene for korttidsnedbør med varighet<br />
mindre enn 60minutter økt til dels kraftig, mens det for varigheter over 60 minutter<br />
har avtatt noe.<br />
Med bakgrunn i oppsummering under kap.1, og de endringer som ser ut til å<br />
skje i forhold til klima, mener vi at det ved dimensjonering av nye ledningsanlegg<br />
bør legges til grunn korttidsnedbør som ligger ca. 20% høyere enn hva<br />
som fremgår av dagens tallmateriale.<br />
SJEKKET: SVO 43145-78-0001-0001_B03 11/49
K-43145 <strong>Hovedplan</strong> <strong>vannhåndtering</strong> – Delrapport sammendrag<br />
LAGET: JOTR<br />
4 Drensvann<br />
4.1 Erfaringer eksisterende systemer<br />
Kapasiteten i eksisterende drensvannssystem er tilfredsstillende<br />
Dagens system har noe ledig kapasitet og muligheter for å håndtere noe økte<br />
drensvannsmengder.<br />
Utbyggingsplanene skaper sannsynligvis ingen økte dreneringsbehov.<br />
4.2 Modellberegninger<br />
Den totale vannbalansen for utbyggingen vil bli ivaretatt gjennom OSL’s<br />
grunnvannsmodell.<br />
Beregninger utføres av OSL, basert på samme meteorologiske data som er benyttet<br />
for beregninger gjennomført i hovedplanen.<br />
4.3 Løsninger ved utbyggingen<br />
a) Opprettholde dagen løsning.<br />
Eventuelt drensvann føres til vassdrag eller infiltreres innenfor flyplassområdet.<br />
Kapasitet på eksisterende system er tilfredsstillende, og tiltak/utbygging er ikke<br />
påkrevd.<br />
b) Se på alternative anvendelser/utnyttelse av drensvannet, som:<br />
- kjøling<br />
- forbruksvann for T2 utbyggingen<br />
- uttak av varme (varmepumpe)<br />
- reserve brannvann<br />
- reserve vannkilde<br />
SJEKKET: SVO 43145-78-0001-0001_B03 12/49
K-43145 <strong>Hovedplan</strong> <strong>vannhåndtering</strong> – Delrapport sammendrag<br />
LAGET: JOTR<br />
Utnyttelse forutsetter at vannbalansen for Sogna opprettholdes. Videre må<br />
eventuelle endringer i vannets temperatur ligge innenfor akseptabel påvirkning<br />
i vassdraget.<br />
Ettersom fremtidig utbygging ikke krever endringer eller utbygging av eksisterende<br />
system for drensvann, er alternativene under b) ikke nærmere vurdert.<br />
Dersom man ser noen av alternativene som aktuelle løsninger, må disse nærmere<br />
utredes.<br />
SJEKKET: SVO 43145-78-0001-0001_B03 13/49
K-43145 <strong>Hovedplan</strong> <strong>vannhåndtering</strong> – Delrapport sammendrag<br />
LAGET: JOTR<br />
5 Rent overvann<br />
5.1 Identifisering av overvannsstrømmer<br />
SOMMER – alt overvann og takvann med unntak av flyoppstilling er definert<br />
som rent og går til steinkister. Avrenning fra rullebaner infiltreres i grøntområdene<br />
langs asfalten.<br />
VINTER – takvann og kjørearealer er definert som rent overvann og går til<br />
steinkister. Vann fra øvrige flater er formiat- og glykolpåvirket og går til rensing<br />
(GRA), med unntak av avrenning fra taksebaner utenfor sentralområdet og<br />
rullebaner som går til avrenning mot grønne sidearealer, jordrensing.<br />
Kjørearealer er definert som rent overvann hele året<br />
Steinmagasin vestre banesystem har overløp<br />
Steinmagasin østre banesystem har ikke overløp<br />
Overvann fra vestre rullebane går delvis til midtre kulvert, med utløp til Sogna.<br />
5.2 Modellberegninger<br />
Den totale grunnvannbalansen vil bli ivaretatt gjennom OSL’s grunnvannsmodell.<br />
Beregninger og vurderinger gjennomføres av OSL.<br />
5.3 Løsninger ved utbyggingen<br />
Når det gjelder kjørearealer som i dag er betegnet som rent vann, er betegnelsen<br />
for T2-utbyggingen endret til ”oljeholdig vann – kjørearealer”.<br />
Utbyggingen frem til 2018 øker arealet med rent overvann til det dobbelte. Rent<br />
overvann vinter (tak) øker med 38.000 m 2 . Økningen i infiltrasjonsbehov<br />
(steinkister) tilsvarer tilnærmet økningen i arealer rent overvann dvs en økning<br />
tilsvarende dagens infiltrasjonsanlegg for sentralområdet.<br />
Håndteringen av rent overvann foreslås basert på følgende løsninger for ny<br />
terminal:<br />
SJEKKET: SVO 43145-78-0001-0001_B03 14/49
K-43145 <strong>Hovedplan</strong> <strong>vannhåndtering</strong> – Delrapport sammendrag<br />
LAGET: JOTR<br />
• Kjørearealer utgår som rent vann og defineres heretter som kjørearealer<br />
oljeholdig. Vannet håndteres sammen med oljeholdig vann fra flyoppstilling<br />
(sommer + vinter).<br />
• Takvann håndteres separat som egen vannstrøm til infiltrasjon<br />
• Overvann fra rene arealer bør med fordel gis bedre sedimenteringsbetingelser<br />
i sandfangene (fjerning av finstoff og flytestoff). Dette vil øke levetiden<br />
og redusere vedlikeholdet av infiltrasjonsmagasinene (steinkister).<br />
• Det bør gjennomføres en undersøkelse av eksisterende infiltrasjonsløsninger/steinkister<br />
for å avklare i hvilken grad løsningene har ledig kapasitet<br />
for å motta overvann fra nye utbyggingsområder<br />
• Nye infiltrasjonsløsninger (steinkister) for rent vann bør forsøkes effektivisert<br />
til mindre arealbehov, bedre utforming for inspeksjon og drift (slamfjerning)<br />
og gjøres mindre sårbare for tilslamming. Infiltrasjonskassetter<br />
gir eksempelvis 3 ganger høyere magasineringsvolum enn steinmagasin<br />
• Plassering av nye infiltrasjonsløsninger må gjøres med bakgrunn i beregninger<br />
og vurderinger som gjennomføres i OSL’s grunnvannsmodell.<br />
• Vestområdet: Overvann fra taksearealer ledes til terreng.<br />
SJEKKET: SVO 43145-78-0001-0001_B03 15/49
K-43145 <strong>Hovedplan</strong> <strong>vannhåndtering</strong> – Delrapport sammendrag<br />
LAGET: JOTR<br />
6 Formiatforurenset overvann<br />
6.1 Baneavisingsanlegg<br />
6.1.1 Overordnet system, beliggenhet<br />
System for oppsamling og håndtering av overvann med baneavisingskjemikalier<br />
er kun i drift i vinterhalvåret. På sommeren ledes overvann utenfor<br />
flyoppstilling til infiltrasjon i steinkister, og overvann innenfor flyoppstilling<br />
gjennom oljeutskiller og videre til jordrenseanlegg for oljeholdig overvann..<br />
Fremtidige planer består av etablering og/eller utvidelse av:<br />
• Fjernoppstilling nordvest, som forberedende arbeider for T2 utbyggingen.<br />
(2009/2010)<br />
• Sentralområdet med nye flyoppstillingsplasser og øst-vest taksebaner.<br />
(2012)<br />
• Fjernoppstilling nordøst og flyoppstillingsplasser ved forlengelse av pir<br />
bygd i T2 utbyggingen. (2018)<br />
• Opprusting av flyoppstillingsområde vestsida – RGA området i tre faser.<br />
(2008/2009, 2012 og 2018)<br />
• Mulighet for oppsamling av kjemikaliebelastet overvann langs vestsiden<br />
av vestre rullebane fra terskel og fram til taksebane C1.<br />
6.2 Baneavisingsanlegg utvidet sentralområde T2<br />
6.2.1 Framtidig utbygging<br />
Det er regnet med at det på alle nye utbyggingsarealer i sentralområdet skal benyttes<br />
baneavisingskjemikalier, og at disse arealene derfor må inngå i et fremtidig<br />
oppsamlingssystem for overvann med baneavisingskjemikalier som skal<br />
behandles/renses før utslipp.<br />
Det er utført følgende grove overslag for nye arealer fordelt på utbyggingsår.<br />
Arealer er basert på utbyggingsalternativ V6, plan pr. 23.01.2008.<br />
SJEKKET: SVO 43145-78-0001-0001_B03 16/49
K-43145 <strong>Hovedplan</strong> <strong>vannhåndtering</strong> – Delrapport sammendrag<br />
LAGET: JOTR<br />
OLJEHOLDIG/<br />
FORMIAT:<br />
Utbyggingsår<br />
2008/09 2009/10 2012 2018<br />
TOTALT 75.000m2 397.850m2 39.200m2 129.300m2<br />
Redusert areal til DA5<br />
når system for oljeholdig<br />
ved ny pir er operativt.<br />
TOTALT NYTT<br />
AREAL<br />
NYE SNØDEPONIER<br />
(Inkludert i oppgitte<br />
arealer)<br />
-19.600m2<br />
-19.600m2<br />
75.000m2 472.850m2 472.850m2 602.150m2<br />
80.000m2 80.000m2<br />
Tabell 6.1 Fremtidige utbyggingsarealer, formiatholdig overvann (2008-2018)<br />
SJEKKET: SVO 43145-78-0001-0001_B03 17/49
K-43145 <strong>Hovedplan</strong> <strong>vannhåndtering</strong> – Delrapport sammendrag<br />
LAGET: JOTR<br />
6.3 Modellering grunnlag<br />
For de lokale fordrøyningsanleggene DA1, DA2, DA4, DA5, OA1, OA2, DA8<br />
og DA9 er det gjennomført beregninger med MOUSE for det oppskalerte nedbørtilfellet<br />
registrert av OSL, den 1.2.2008. Figuren under viser oversiktskart<br />
over MOUSE modell som er benyttet for beregningene.<br />
DA8<br />
DA4<br />
OA1<br />
DA1<br />
Figur 6.1 MOUSE modell, Formiat 2018<br />
SJEKKET: SVO 43145-78-0001-0001_B03 18/49<br />
DA9<br />
DA2<br />
DA5<br />
OA2<br />
DA6
K-43145 <strong>Hovedplan</strong> <strong>vannhåndtering</strong> – Delrapport sammendrag<br />
LAGET: JOTR<br />
6.3.1 Løsninger ved utbyggingen<br />
Forutsetninger:<br />
Det mest realistiske alternativet er en videre utbygging av eksisterende oppsamling<br />
og behandlingssystem for formiatholdig overvann. Påfølgende modellberegninger<br />
er utført med bakgrunn i dette.<br />
Det er forutsatt at det etableres nye fordrøyningsvolumer både mot vest og mot<br />
øst. Anleggene kan etableres i forbindelse med eksisterende anlegg, for eksempel<br />
i forbindelse med DA4 og DA5, eller etableres separat fra disse anleggene.<br />
Dette er det ikke tatt nærmere stilling til i hovedplanen.<br />
Nye fordrøyningsvolumer er forutsatt benyttet felles for oljeholdig og formiatholdig<br />
overvann. Formiatholdig vann samles fra et mye større areal enn oljeholdig<br />
vann. Dette medfører at det er fordrøyning knyttet til formiatholdig vann<br />
som vil være dimensjonerende for de nye anleggene.<br />
Sentrale fordrøyningslagere ved DA6 dimensjoneres for 25års gjentaksintervall.<br />
Lokale fordrøyningsvolumer dimensjoneres for et 10års gjentaksintervall.<br />
Eksisterende DA stasjoner og overføringsledninger mot DA6 benyttes i det nye<br />
systemet.<br />
Alternativ leveranse mot Gardermoen renseanlegg, (GRA), med en Qmiddel på<br />
30l/s, eller Qmiddel på 60l/s.<br />
Alternativ 1:<br />
Eksisterende system for overføring av oppsamlet vann fra DA4 og DA5 mot<br />
DA6 også skal benyttes for overføring av vann fra nye arealer. Det vil si at eksisterende<br />
pumpeledninger fra DA4 og DA5 er dimensjonerende for de nye fordrøyningsvolumene.<br />
Maksimal vannmengde ut fra DA5 er satt til dagens kapasitet på 320 l/s.<br />
Alternativ 2:<br />
Det bygges nytt ledningsanlegg for de nye utbyggingsområdene, og med forbindelse/ledning<br />
mot sentrale fordrøyningsbassenger, lokalisert ved DA6 eller<br />
annet sted. Det er kun plass til ett nytt basseng ved dagens DA6, før man kom-<br />
SJEKKET: SVO 43145-78-0001-0001_B03 19/49
K-43145 <strong>Hovedplan</strong> <strong>vannhåndtering</strong> – Delrapport sammendrag<br />
LAGET: JOTR<br />
mer i konflikt med eksisterende grunnvannsbrønner. Mulig areal kan være nord<br />
for automatiske værstasjon og nordøst for avkjøring B5 fra rullebanen.<br />
Alternativ 2 er ikke nærmere vurdert eller modellert, da det omfatter et separat<br />
system uten konsekvenser for eksisterende systemer. Det samlede behovet for<br />
sentrale lagervolumer vil være det samme, uavhengig av beliggenhet av bassenger<br />
og systemer for oppsamling.<br />
For det sentrale lageret er det benyttet regneark modell basert på enhetsavrenning<br />
og nedbørsdata i perioden 1968 til 2006.<br />
Beregninger basert på en utvidelse av eksisterende systemer for oppsamling og<br />
behandling av formiatholdig overvann har gitt følgende resultater.<br />
Det bør etableres separat pumpeledning fra DA6 til Gardermoen renseanlegg,<br />
(GRA). I dag pumpes vann fra DA6 inn på eksisterende spillvannsledning som<br />
ligger langs østre bane.<br />
Formiat stasjon Dagens situasjon<br />
Pumpekap<br />
(l/s)<br />
(2007)<br />
Lager volum<br />
T2 utbygd<br />
(2018)<br />
SJEKKET: SVO 43145-78-0001-0001_B03 20/49<br />
(m3)<br />
Pumpekap<br />
(l/s)<br />
Lager volum<br />
(m3)<br />
DA1 35l/s 880m3 35l/s 880m3<br />
DA2 35l/s 880m3 35l/s 1.100m3<br />
DA4 180l/s 3.100m3 180l/s 6.100m3<br />
DA5 320l/s 4.400m3 320l/s 7.000m3<br />
OA1 90l/s 1.270m3 90l/s 1.270m3<br />
OA2 80l/s 720m3 80l/s 720m3<br />
DA6, alt1 30l/s 75.000m3 30l/s 227.000m3<br />
DA6, alt2 60l/s 160.000m3
K-43145 <strong>Hovedplan</strong> <strong>vannhåndtering</strong> – Delrapport sammendrag<br />
LAGET: JOTR<br />
DA8/OA3 45l/s 4.500m3<br />
DA9/OA4 80l/s 15.000m3<br />
Tabell 6.2 Fremtidige volumer og vannmengder<br />
6.4 Baneavisingsanlegg vestre bane<br />
6.4.1 Framtidig løsning<br />
Belastningen av overvann med kjemikalier langs vestre bane er til tider opp<br />
mot sedimentenes tålegrense.<br />
Det vurderes om et kantareal vest for vestre rullebane fra terskel og opp til taksebane<br />
C1, skal tilrettelegges for oppsamling til formiat- eller alternativt glykol<br />
system. Det antas da et areal i grøntområdet som har en bredde opp mot 50m<br />
fra banekant. I tillegg kommer avrenning fra halve rullebanen, fra senterlinjen<br />
og vestover i en bredde på 30m. Lengden fra terskel og opp til taksebane C1 er<br />
1.150m.<br />
Når det brøytes snø på rullebanen, brøytes snø fra hele rullebanebredden vestover.<br />
Dette gir følgende:<br />
VESTRE BANE<br />
Areal 57.500 m2 (grøntområde)<br />
Tabell 6.3 Avrenning vestre rullebane<br />
34.500 m2 (tette flater/asfalt)<br />
Vannet fra dette arealet vil inneholde både baneavisingskjemikalier, og glykol<br />
fra flyavisingen som slipper fra flyene i avstand 600 – 1.000m fra terskel.<br />
Utbygging av egen fordrøyning og pumpestasjon for vannet langs vestre bane,<br />
er en mulig løsning. Tiltak og løsninger vil også bli videre utredet i forbindelse<br />
med OSL’s interne prosjekt ”Vannprosjekt 2008”.<br />
Det er mulig med pumping mot FG1. Videre å benytte pumpeledning for Cglykol<br />
videre mot FG8. Nærmere reservekapasitet på eksisterende pumpeledning<br />
er vurdert under glykolforurenset overvann. Det bør også diskuteres nærmere<br />
om denne vannstrømmen er å anse som formiatholdig- eller glykolholdig<br />
SJEKKET: SVO 43145-78-0001-0001_B03 21/49
K-43145 <strong>Hovedplan</strong> <strong>vannhåndtering</strong> – Delrapport sammendrag<br />
LAGET: JOTR<br />
overvann. I utgangspunktet er det ønskelig at denne vannstrømmen behandles<br />
separat, og ikke blandes med C-glykol i FG1.<br />
6.5 Baneavising flyoppstilling vestsida<br />
Etter innspill fra OSL er det ikke aktuelt med eget system og behandling av<br />
overvann med baneavisingskjemikalier ved utviklingen av vestområdet, RGA<br />
området.<br />
Overvann fra vestsida fra arealer som er definerte som oljeforurenset, eller fare<br />
for å være oljeforurenset, fordrøyes lokalt, ledes gjennom kunstig oppbygde<br />
jordfiltere for oljeholdig avløp, før vannet føres videre til avløp mot lokale kulverter<br />
med utløp til Sogna. I vintersesongen vil dette vannet også inneholde<br />
formiat. Dette må det tas hensyn til ved dimensjoneringen av jordfilterene.<br />
SJEKKET: SVO 43145-78-0001-0001_B03 22/49
K-43145 <strong>Hovedplan</strong> <strong>vannhåndtering</strong> – Delrapport sammendrag<br />
LAGET: JOTR<br />
6.6 Baneavisingskjemikalier, forbruk og oppsamling<br />
Følgende forutsetninger er utarbeidet basert på foreliggende registreringer for<br />
sesongene 2003/2004 til 2006/2007:<br />
• Samlet spredning pr arealenhet som i dag.<br />
• Forbruk pr arealenhet øker med 10% pr 6års periode pga klimaendringer.<br />
Dette gir følgende fremtidige biologiske belastninger fra formiat:<br />
Sesong<br />
2011/2012<br />
Sesong<br />
2017/2018<br />
Sesong<br />
2023/2024<br />
Sesong<br />
2029/2030<br />
Areal totalt 1.083.750m2 1.213.050m2 1.213.050m2 1.213.050m2<br />
Areal eksklusive<br />
snødeponier<br />
Forbruk ved<br />
dagens belastning<br />
pr m2<br />
Forbruk ved<br />
50% økt belastning<br />
pr m2<br />
Kalkulert<br />
mengde KOF<br />
Levert belastning<br />
til GRA<br />
(ca. 20% over<br />
forbruk)<br />
923.750m2 1.053.050m2 1.053.050m2 1.053.050m2<br />
260m3 330m3 365m3 400m3<br />
390m3 495m3 550m3 600m3<br />
36 – 54 tonn<br />
43 – 65 tonn<br />
Tabell 6.4 Prognose formiat<br />
46 – 69 tonn<br />
55 – 83 tonn<br />
51 – 77 tonn<br />
61 – 92 tonn<br />
56 – 84 tonn<br />
67 – 101 tonn<br />
SJEKKET: SVO 43145-78-0001-0001_B03 23/49
K-43145 <strong>Hovedplan</strong> <strong>vannhåndtering</strong> – Delrapport sammendrag<br />
LAGET: JOTR<br />
7 Glykolforurenset overvann<br />
7.1 Flyavisingsanlegg<br />
Fremtidige planer består av etablering/utvidelse av:<br />
• Utvidelse av avisingsplattform B-nord med tilhørende fordrøyningsanlegg<br />
FG3. (2008)<br />
• Etablering av en ny avisingsplattform i tilknytning til utviklingen av<br />
flyplassens vestside. Plattformen skal dimensjoneres for 2stk fly av cat.<br />
C. (2018)<br />
• Utvidelse av avisingsplattform B-syd med tilhørende fordrøyningsanlegg<br />
FG4. Utvides med ett spor for cat. C fly, samt plass for snølagring..<br />
(2018)<br />
SJEKKET: SVO 43145-78-0001-0001_B03 24/49
K-43145 <strong>Hovedplan</strong> <strong>vannhåndtering</strong> – Delrapport sammendrag<br />
LAGET: JOTR<br />
7.2 Modellering grunnlag<br />
For fordrøyningsanleggene FG1, FG2, FG3 og FG4 er det gjennomført beregninger<br />
med MOUSE for det oppskalerte nedbørtilfellet registrert av OSL, den<br />
1.2.2008. Figuren under viser oversiktskart over MOUSE modell som er benyttet<br />
for beregningene.<br />
FG2<br />
FG1<br />
Figur 7.1: MOUSE modell, Glykol 2018<br />
SJEKKET: SVO 43145-78-0001-0001_B03 25/49<br />
FG4<br />
FG3<br />
FG8<br />
GRA
K-43145 <strong>Hovedplan</strong> <strong>vannhåndtering</strong> – Delrapport sammendrag<br />
LAGET: JOTR<br />
Beregningene er utført for fremtidig situasjon 2018, med utgangspunkt i følgende<br />
fordrøyningsvolumer:<br />
Anlegg FG1 FG2 FG3 FG4<br />
Volum m3 1321 210 1303 504<br />
Tabell 7.1: Fordrøyningsvolumer lokale lagre<br />
7.2.1 Avisingsanlegg vestsida, FG9<br />
I forbindelse med utviklingen av Vestsida, og oppbygging av posten sin flyaktivitet,<br />
er det satt av plass til en fremtidig avisingsplattform. Plattformen skal<br />
dimensjoneres for 2stk fly av cat. C. Plattformen er antatt bygget og tidligst stå<br />
klar til anvendelse i 2018. Angitte arealer er basert på et grovt ansalg.<br />
Andel avisinger som vil bli gjennomført på den nye plattformen vil maksimalt<br />
utgjøre ca. 5%.<br />
FG9 Planlagt 2018<br />
Plattform areal 35.000 m2<br />
Fordrøyningsvolumer M3<br />
A-glykol 200 m3<br />
B-glykol 300 m3<br />
C-glykol 600 m3<br />
Pumpekapasiteter<br />
Tankbil A-glykol 1 x 17 l/s<br />
Ekstern B-glykol 2 x 30 l/s<br />
Ekstern C-glykol 2 x 30 l/s<br />
Tabell 7.2 Fordrøyningsanlegg glykol, FG9<br />
SJEKKET: SVO 43145-78-0001-0001_B03 26/49
K-43145 <strong>Hovedplan</strong> <strong>vannhåndtering</strong> – Delrapport sammendrag<br />
LAGET: JOTR<br />
Plattformen må etableres med et effektivt oppsamlingssystem og et tett dekke.<br />
Mulig løsning for håndtering av glykolholdig avløp fra ny plattform på vestsida.<br />
A-glykol:<br />
Lagertanker for A-glykol bygges lokalt ved plattformen. Håndtering som ved<br />
de andre plattformene i dag. Det vil si at A-glykolen kjøres bort med tankbil og<br />
leveres til eksterne renseanlegg som karbonkilde.<br />
B-glykol:<br />
Følgende løsninger for overføring av B-glykol kan være aktuelle:<br />
Lokal fordrøyning med:<br />
1. Overpumping til fordrøyingsanlegg FG7, og leveranse til Gardermoen<br />
renseanlegg som karbonkilde. Følgende løsninger for overføring av Bglykol<br />
kan være aktuelle:<br />
a) Pumpeledning fra plattformen, som krysser rullebanen over til<br />
pumpeledning for B-glykol mellom FG2 og FG1. Det vil si at<br />
B-glykol vil gå via FG1. Ledig kapasitet på pumpeledning mellom<br />
FG2 og FG1 utgjør ca. 30l/s, dersom pumpetrykket økes til<br />
opp mot 9,5bar. Den begrensende faktor vil i første omgang<br />
være pumpekapasiteten for B-glykol mellom FG1 og FG7.<br />
b) Ny pumpeledning fra plattform og langs vestre bane ned mot<br />
FG1. Bygges sammen med nytt overvannssystem for vestre<br />
bane/oppsamlingssystem for formiat/glykolholdig vann langs<br />
banen. Den begrensende faktor vil også her være pumpekapasiteten<br />
for B-glykol mellom FG1 og FG7.<br />
2. Leveres/doseres inn på lokalt kommunalt spillvannsnett. Inn til spillvanns<br />
pumpestasjon, eller med egen stasjon direkte på eksisterende<br />
spillvanns pumpeledning. Leveres sammen med kommunalt spillvann<br />
til Gardermoen renseanlegg, biotrinn.<br />
Alternativ 2 er ikke videre utredet. Problemstillinger knyttet til alternativ 2 vil<br />
være:<br />
Kartlegge ledig kapasitet på eksisterende spillvanns pumpestasjon. Vurdere faren<br />
for eventuell lukt på spillvannsnettet, samt tiltak som kan iverksettes for å<br />
hindre lukt.<br />
SJEKKET: SVO 43145-78-0001-0001_B03 27/49
K-43145 <strong>Hovedplan</strong> <strong>vannhåndtering</strong> – Delrapport sammendrag<br />
LAGET: JOTR<br />
C-glykol:<br />
Følgende løsninger for overføring av C-glykol kan være aktuelle:<br />
Lokal fordrøyning med:<br />
1. Overpumping til fordrøyingsanlegg FG8, og leveranse til Gardermoen<br />
renseanlegg, biotrinn.<br />
a) Pumpeledning fra plattform, som krysser rullebanen over til<br />
pumpeledning for C-glykol fra FG2. Pumpeledningen fra FG2<br />
mot FG6 har ledig kapasitet.<br />
b) Ny pumpeledning fra plattform og langs vestre bane ned mot<br />
FG1. Bygges sammen med nytt overvannssystem for vestre<br />
bane/oppsamlingssystem for formiat/glykolholdig vann langs<br />
banen. Løsningen medfører at det kapasitetsmessig bør bygges<br />
ny ledning for C-glykol mellom FG1 og FG8.<br />
2. Leveres/doseres inn på lokalt kommunalt spillvannsnett. Inn til spillvanns<br />
pumpestasjon, eller med egen stasjon direkte på eksisterende<br />
spillvanns pumpeledning. Leveres sammen med kommunalt spillvann<br />
til Gardermoen renseanlegg, biotrinn.<br />
Alternativ 2 er ikke videre utredet. Problemstillinger knyttet til alternativ 2 vil<br />
være:<br />
Kartlegge ledig kapasitet på eksisterende spillvanns pumpestasjon. Vurdere faren<br />
for eventuell lukt på spillvannsnettet, samt tiltak som kan iverksettes for å<br />
hindre lukt.<br />
7.3 Modellberegninger hovedlagringsbassenger, FG8<br />
Beregningene er utført for C-glykol. C-glykolen er volummessig den dominerende,<br />
og vil være hydraulisk dimensjonerende for lagringsbassenger. Det er i<br />
beregningene antatt oppsamling fra alle plattformer, med maksimalt areal for<br />
C-glykol.<br />
SJEKKET: SVO 43145-78-0001-0001_B03 28/49
K-43145 <strong>Hovedplan</strong> <strong>vannhåndtering</strong> – Delrapport sammendrag<br />
LAGET: JOTR<br />
7.3.1 Fremtidige forhold sentrale lagre, FG8<br />
Alternativ 1:<br />
Eksisterende pumpekapasiteter fra avisingsplattformene<br />
Figur 7.2 viser regnearket for beregning fremtid 2018, for Glykol med arealer,<br />
fordrøyningsvolumer, pumpekapasiteter og resulterende fyllingsgrad i basseng<br />
LB3 og LB4.<br />
Figur 7.2 – Beregning Glykol, 2018<br />
Tabell 7.3 – Inngangsdata, Beregning Glykol, 2018<br />
De tre største hendelsene beregnet for oppfylling av LB3 og LB4 er 1976-<br />
71.000 m3, 1977-47.000 m3, 1976-41.000 m3.<br />
SJEKKET: SVO 43145-78-0001-0001_B03 29/49
K-43145 <strong>Hovedplan</strong> <strong>vannhåndtering</strong> – Delrapport sammendrag<br />
LAGET: JOTR<br />
Figur 7.3 viser de 3 største beregnede hendelsene plottet inn med den største<br />
hendelsen lik 34 års gjentak, nest største 17 år og 3. største 11 år. I tillegg er det<br />
lagt inn en lineær trendlinje som kan antyde gjentaksintervall for fordrøyningsvolum.<br />
3<br />
M<br />
80000<br />
70000<br />
60000<br />
50000<br />
40000<br />
30000<br />
20000<br />
10000<br />
0<br />
Fordrøyningsvolum - Gjentak<br />
11 17 34<br />
Gjentaksintervall år<br />
Figur 7.3 – Fordrøyningsvolum – Gjentak, 2018<br />
SJEKKET: SVO 43145-78-0001-0001_B03 30/49<br />
Volum<br />
Lineær (Volum)<br />
Dimensjonert for 25års hendelse tilsvarer dette et totalt lagervolum for Cglykol<br />
på 60.000m3. I utgangspunktet omfatter dette både A-, B- og C-glykol,<br />
slik at vi anser at nødvendig sikkerhetsfaktor er inkludert i tallene<br />
Alternativ 2:<br />
Utvidet pumpekapasiteter fra avisingsplattformene<br />
Økte pumpekapasiteter fra lokale lagre ved avisingsplattformene, vil ikke ha<br />
innflytelse på størrelsen av de sentrale lagrene. Dette har bakgrunn i at korttidsnedbøren<br />
som er dimensjonerende for de lokale lagrene ikke er dimensjonerende<br />
for de sentrale lagrene.
K-43145 <strong>Hovedplan</strong> <strong>vannhåndtering</strong> – Delrapport sammendrag<br />
LAGET: JOTR<br />
7.4 Flyavisingskjemikalier, forbruk og oppsamling<br />
7.4.1 Forbruk glykol og antall avisinger, organisk belastning<br />
Prognoser framtidig forbruk<br />
Fremtidige biologiske belastninger fra A-, B-, og C-glykol:<br />
Flybevegelser<br />
totalt<br />
Flybevegelser<br />
i avisingssesong<br />
Antall avisinger<br />
Glykolforbruk<br />
(tonn MPG)<br />
A-glykol (tonn<br />
MPG)<br />
B-glykol (tonn<br />
MPG)<br />
C-glykol (tonn<br />
MPG)<br />
Sesong<br />
2011/2012<br />
Sesong<br />
2017/2018<br />
Sesong<br />
2023/2024<br />
Sesong<br />
2029/2030<br />
230.000 260.000 290.000 310.000<br />
131.000 148.000 165.000 177.000<br />
9.800 11.100 12.400 13.250<br />
1.375 1.550 1.750 1.850<br />
690 – 825 780 – 930 870 – 1.040 930 – 1.110<br />
140 – 200 150 – 230 175 - 260 190 – 275<br />
110 – 140 125 – 155 140 - 175 150 – 190<br />
Tabell 7.4 Fremtidige belastninger av glykol til Gardermoen renseanlegg<br />
7.4.2 Hydrauliske belastninger fra avisingsplattformene<br />
Prognoser framtidig hydrauliske belastninger<br />
Det er gjennomført beregning for fremtidige prognoser basert på følgende:<br />
Forutsetninger:<br />
Beregninger er kun utført for C-glykol systemet, der hele arealet er definert<br />
som C-glykol hele avisingssesongen igjennom. Det vil si at beregnede mengder<br />
utgjør totalvolumet av oppsamlet væske, og faktisk utgjør både A-, B- og Cglykol.<br />
SJEKKET: SVO 43145-78-0001-0001_B03 31/49
K-43145 <strong>Hovedplan</strong> <strong>vannhåndtering</strong> – Delrapport sammendrag<br />
LAGET: JOTR<br />
Plattformer og lokale fordrøyningsanlegg er bygd ut som angitt i tidligere tabeller<br />
for den enkelte plattform.<br />
Oppstart avisingssesong er satt til det enkelte års første registrering av nedbør<br />
som snø. Alle plattformer er satt i vinterstilling fra dag 1.<br />
Meteorologiske data for vinterhalvåret foreligger kun som døgnverdier. Det vil<br />
si at man i beregningene ikke har fått tatt hensyn til korttidshendelsene, som<br />
kan være dimensjonerende for de lokale fordrøyningsvolumene.<br />
2012:<br />
Med en fortsatt videreført C-glykol mengde på 15l/s, ser det ut til at de sentrale<br />
lagringsbassengene LB3 og LB4 akkurat vil være store nok, sett i forhold til en<br />
10-15 års hendelse. Ved 30års hendelsen vil de være for små. Det er forutsatt at<br />
plattform B-syd fortsatt ikke er i drift. Hvis B-syd tas i bruk, uten utvidelser og<br />
tiltak, vil dette generere en økning i sentral fordrøyning på ca. 5.000m3.<br />
2018:<br />
Det forutsettes en fortsatt videreført vannmengde på 15 l/s til GRA. Når utvidelsen<br />
av B-syd og ny plattform i vest blir etablert, vil det være behov for økte<br />
lagervolumer utover hva som er tilgjenglig i LB3 og LB4. Sett i forhold til en<br />
10-15års hendelse vil det være tilstrekkelig med nye 20.000m3. Skal det ivaretas<br />
en 30års hendelse må volumet økes ytterligere til ca. 30.000m3.<br />
2024 og 2030:<br />
Ingen økning av arealer. Kun eventuell klimafaktor.<br />
7.5 Fremtidige løsninger, oppsummering<br />
7.5.1 Plattformløsninger<br />
Tilrettelegging for flyavising på flyoppstilling er ikke aktuelt. Selv med effektiv<br />
bruk av sugebil, medfører det:<br />
• Lang takseveg til takeoff, dvs behov for lang ”hold over time”<br />
• Forverret arbeidsmiljø for bakkemannskaper på flyoppstilling.<br />
Desentralisert/remote avising på plattformer plassert sentralt i forhold til kort<br />
taksetid fra plattform til ”take-off”, er kommet for å bli.<br />
Utvidelser og nybygging knyttet til flyavising, består av:<br />
SJEKKET: SVO 43145-78-0001-0001_B03 32/49
K-43145 <strong>Hovedplan</strong> <strong>vannhåndtering</strong> – Delrapport sammendrag<br />
LAGET: JOTR<br />
• Utvidelse av eksisterende plattform i nord øst, B-nord/FG3<br />
• Utvidelse av eksisterende plattform i syd øst, B-syd/FG4<br />
• Etablering av ny plattform i vest.<br />
Vedrørende utvidelse av eksisterende plattformer, ser vi ikke for oss at det skal<br />
etableres et system som teknisk sett avviker fra dagens system, for oppsamling<br />
og fordrøyning. Det vil si at det gjennomføres en utvidelse av eksisterende systemer,<br />
med utvidede lokale og sentrale fordrøyningsvolumer/bassenger.<br />
Etter lokal fordrøyning ved ny plattform på vestsida, kan det være aktuelt med<br />
dosering til spillvannsnettet i stedet for leveranse til sentrale fordrøyningsvolumer,<br />
FG7 og FG8.<br />
7.5.2 Fraksjonering/instrumertering<br />
Til fraksjonering mellom de ulike typer-/kategorier glykolkonsentrasjoner benyttes<br />
i dag tidsstyring basert på erfaringer. Fraksjoneringen kan muligens utføres<br />
bedre dersom man fant et godt nok og pålitelig online måleinstrument for<br />
glykolkonsentrasjon.<br />
Med bakgrunn i dette kan man også vurdere om grensene for A-, B- og Cglykol<br />
kan endres, slik at man får en økt mengde/volum som defineres inn under<br />
A-glykol. Dette kan medføre reduserte belastninger til GRA på bekostning<br />
av større volum som må transporteres ut fra lufthavnen til ekstern behandling.<br />
7.5.3 Dekker<br />
Skal det oppnås en tilfredsstillende oppsamling av glykolholdig overvann, er<br />
det viktig at overflaten er mest mulig glatt og tett. Glatt for å oppnå en raskere<br />
avrenning, og tett for å hindre at glykolholdig vann trenger ned i grunnen.<br />
Ved utvidelse av eksisterende plattformer og etablering av ny plattform må det<br />
arbeides videre med optimale løsninger for overflaten på avisingsplattformen.<br />
7.5.4 Lagringsvolumer og pumpekapasiteter<br />
Beregninger basert på en utvidelse av eksisterende systemer for oppsamling og<br />
behandling av glykolholdig overvann har gitt følgende resultater.<br />
Forutsetninger:<br />
Sentrale fordrøyningslagre ved FG8 dimensjoneres for 25års gjentaksintervall.<br />
SJEKKET: SVO 43145-78-0001-0001_B03 33/49
K-43145 <strong>Hovedplan</strong> <strong>vannhåndtering</strong> – Delrapport sammendrag<br />
LAGET: JOTR<br />
Lokale fordrøyningsvolumer dimensjoneres for et 10års gjentaksintervall.<br />
Eksisterende FG stasjoner og overføringsledninger mot FG7 og FG8 benyttes i<br />
det nye systemet.<br />
Leveranse mot GRA for C-glykol holdes på dagens nivå med Qmiddel på 15l/s.<br />
Fordrøyningsanlegg glykol C-glykol<br />
FG8 (Sentralt lager)<br />
Utjevningsvolum<br />
(25års gjentaksintervall)<br />
(Dagens<br />
pumpekapasiteter)<br />
C-glykol<br />
(Maks pumpekapasitet)<br />
60.000 m3 60.000 m3<br />
Vannmengde videreført til GRA 15 l/s 15 l/s<br />
FG1<br />
Pumpekapasitet FG1 – FG8 48 l/s 76 l/s<br />
Utjevningsvolum C-glykol<br />
(10års gjentaksintervall)<br />
FG3<br />
2.651 m3 2.151 m3<br />
Pumpekapasitet FG3 – FG6 (8) 40 l/s 80 l/s<br />
Utjevningsvolum<br />
(10års gjentaksintervall)<br />
FG2<br />
2.714 m3 2.100 m3<br />
SJEKKET: SVO 43145-78-0001-0001_B03 34/49
K-43145 <strong>Hovedplan</strong> <strong>vannhåndtering</strong> – Delrapport sammendrag<br />
LAGET: JOTR<br />
Pumpekapasitet FG2 – FG6 (8) 36l/s 96l/s<br />
Utjevningsvolum<br />
(10års gjentaksintervall)<br />
FG4<br />
880 m3 210 m3<br />
Pumpekapasitet FG4 –FG6 (8) 30l/s 60 l/s<br />
Utjevningsvolum<br />
(10års gjentaksintervall)<br />
FG9<br />
840 m3 504 m3<br />
Pumpekapasitet FG9 – FG6 (8) Ikke relevant 30 l/s<br />
Utjevningsvolum<br />
(10års gjentaksintervall)<br />
Ikke relevant Antatt 600m3<br />
Tabell 7.5 C-glykol - Fremtidige volumer og vannmengder-2018<br />
Fremtidige vannmengder kan møtes ved utbygging av eksisterende pumpekapasiteter,<br />
og/eller en økning av lokale og sentrale lagringskapasiteter.<br />
7.5.5 Pumpekapasiteter<br />
Kritiske pumpekapasiteter gjennom eksisterende ledninger vil være:<br />
B-glykol fra FG1 – FG7<br />
Dersom B-glykol fra FG9 tilknyttes eksisterende pumpeledning fra FG2, vil<br />
dimensjonen på ledningen mellom FG2 og FG1 også være kritisk.<br />
SJEKKET: SVO 43145-78-0001-0001_B03 35/49
K-43145 <strong>Hovedplan</strong> <strong>vannhåndtering</strong> – Delrapport sammendrag<br />
LAGET: JOTR<br />
8 Oljeforurenset overvann<br />
8.1 Identifisering av oljeholdig overvann<br />
8.1.1 Generelt om olje i vann<br />
Hva skjer i en akutt situasjon der jetfuel tilføres et delvis vannfylt fordrøyningsbasseng:<br />
• Noe av drivstoffet vil fordampe<br />
• Litt vil bli løst i vann – maks 20 mg/l<br />
• Mesteparten vil danne en hinne som kan skimmes av på toppen av<br />
vannet i et bassenget<br />
• Det skal kraftig turbulens til for at det skal dannes emulsjoner av denne<br />
type drivstoff<br />
Hvor mye av drivstoffet som vil gå i løsning og ikke vil kunne fjernes mekanisk,<br />
vil avhenge av en rekke forhold som vil være stedsspesifikke.<br />
Diesel i vann vil oppføre seg omtrent som jetfuel i vann (ikke store forskjeller).<br />
Diesel er noe tyngre enn jetfuel og vil være litt mindre løselig i vann.<br />
Til forskjell fra jetfuel er tyngre oljer som hydraulikkolje etc. mindre løselige i<br />
vann og kan effektivt samles og fjernes på overflaten i et basseng.<br />
8.1.2 Definisjon av vannstrømmer<br />
Oljeholdig overvann er definert som overvann fra områder der det bedrives fueling<br />
av fly. I praksis innebærer dette flyoppstillingsplasser pluss andre mindre<br />
arealer som er tilknyttet systemet. Følgende arealer gir definisjonsmessig oljeholdig<br />
overvann:<br />
- flyoppstilling terminal + frakt<br />
- <strong>Oslo</strong> <strong>Lufthavn</strong> Tankanlegg, (OLT)<br />
- Rusegrop<br />
- Forsvarets fuelingområde<br />
- Driftsområde PSO1<br />
- oljeholdig grunnvann fra område 030<br />
SJEKKET: SVO 43145-78-0001-0001_B03 36/49
K-43145 <strong>Hovedplan</strong> <strong>vannhåndtering</strong> – Delrapport sammendrag<br />
LAGET: JOTR<br />
Sommersituasjon:<br />
Overvannet fra arealene samles opp i lokale overvannsnett og ledes til fordrøynings-<br />
og oljeavskillingsenhetene OA1 (vest) og OA2 (øst). Enhetene har overløp<br />
til steinmagasin. Fra disse enhetene ledes vannet til jordrenseanlegg hhv.<br />
øst- og vestlig anlegg.<br />
Vintersituasjon:<br />
Flyoppstillingsområdene inngår i dekkeavisingen (formiat). Avrenningen går til<br />
pumpestasjonene i OA1/2 som inngår i formiatsystemet. Fra OA1/2 pumpes<br />
formiatvannet til åpne bassenger på østsiden av flyplassen (DA6). Herfra mates<br />
vannet inn til GRA. (Kfr eget kap knyttet til håndtering av formiatholdig overvann.)<br />
8.2 Komponenter i overvannssystemet<br />
Oppsamlingssystemet består av langsgående slisserenner koblet til sandfang.<br />
Avløpet går videre til OA1/2.<br />
Akuttsystemet benytter det samme rennesystemet. Sandfangene har egne utløp<br />
til akuttledning beliggende under normalt vannivå i sandfanget. Utløpene åpnes/lukkes<br />
med ventiler som styres fra panel på gate. Ved akutt utslipp åpnes<br />
ventilen og all avrenning går til akuttledningen og videre til oppsamlingstank i<br />
OA1/2.<br />
Fordrøyning og oljeavskilling skjer i OA1/2. Utløpet fra fordrøyningsenheten<br />
tas fra vannoverflaten (drar av oljeholdig vann). I ettertid er OA1 bygget om til<br />
dykket utløp.<br />
Jordrenseanlegg på øst og vestsiden består av 6 infiltrasjonsceller à 1000 m 2 .<br />
Begge anleggene har plass til 2 ekstra celler. Anlegg øst består av et sandfilter<br />
iblandet torv. Anlegg vest består av tidligere oljeforurenset sand. RGA-teknisk<br />
har en egen celle på 150 m 2 beliggende på vestsiden.<br />
Filteroppbygging:<br />
- Buffermagasin og fordelingslag: 1,45 m (stein/pukk)<br />
- Filtermasse: 2,00 m (sand)<br />
- Diffusjonslag: 0,30 m (sand)<br />
I henhold til overordnet brukerhåndbok for jordrenseanlegg, har anleggene en<br />
hydraulisk kapasitet på 70 l/s tilsvarende 1000 l/døgn x m 2 . Med gjeldende utslippskrav<br />
for OA1-2 (
K-43145 <strong>Hovedplan</strong> <strong>vannhåndtering</strong> – Delrapport sammendrag<br />
LAGET: JOTR<br />
8.2.1 Beredskapssystem<br />
I forbindelse med tanking av fly (søl, uhell) kan akutte utslipp av jetfuel på<br />
bakken inntreffe. På hver flyoppstilling har man 3 ulike beredskapstiltak til rådighet<br />
for å avverge utslipp til overvannssystemet<br />
• Avstenging av fuelsystemet (stoppe pumper)<br />
• Tilkalling av brannvesen som iverksetter oppsamling av utslippet (beredskapstid<br />
90 sek)<br />
• Oppsamling av utslippet i separat beredskapssystem (gjelder ikke fjernoppstilling).<br />
Utslipp som renner av til overvannsrenne ledes til egen ledning<br />
og oppsamlingstank (i OA1/2). Utslippet styres til akuttsystemet via<br />
ventiler i overvannskummene. Styringen av ventilene skjer manuelt ved<br />
gate. Dagens overvannssystem har totalt 40 ventiler for styring av akutte<br />
utslipp. Volumet i oppsamlingstanken er på 150m 3 , og tilsvarer 2 påslipp<br />
under dimensjonerende regn i 24 timer.<br />
Spill og uhell representerer en risiko for flysikkerhet og HMS generelt. Nødvendigheten<br />
av gode rutiner og beredskap for å forhindre utslippshendelser<br />
spiller på lag med behovet for å beskytte miljøet.<br />
Data Vest / OA 1 Øst / OA 2<br />
Tilrenning OA1/2<br />
Tilrenning jordrenseanlegg<br />
direkte<br />
Fordrøyningsvolum:<br />
- basseng<br />
- oppstrøms ledningsnett<br />
OSL: 91900 m 2<br />
Forsvaret: 12700 m 2<br />
300 + 390 m 3<br />
580 m 3<br />
OSL: 70600 m 2<br />
Rusegrop: 10800 m 2<br />
300 m 3<br />
420 m 3<br />
Beredskapsvolum 150 m 3 150 m 3<br />
Oljeavskiller (lamellavsk.)<br />
- dagens kapasitet<br />
- maks anleggskapasitet<br />
160 l/s<br />
200 l/s<br />
120 l/s<br />
200 l/s<br />
SJEKKET: SVO 43145-78-0001-0001_B03 38/49
K-43145 <strong>Hovedplan</strong> <strong>vannhåndtering</strong> – Delrapport sammendrag<br />
LAGET: JOTR<br />
Jordrenseanlegg – fordelings-/buffervolum:<br />
- dagens volum<br />
- maks anleggsvolum<br />
Jordrenseanlegg – infiltrasjonskapasitet:<br />
- dagens kapasitet<br />
- maks anleggskapasitet<br />
2250 m 3<br />
3000 m 3<br />
70 l/s<br />
90 l/s<br />
2250 m 3<br />
3000 m 3<br />
70 l/s<br />
90 l/s<br />
Tabell 8.1. Dagens system for oljeholdig overvann – arealer, volum og kapasiteter<br />
(utbygd kapasitet i dag og maks kapasitet ved full utbygging)<br />
8.3 Erfaringer<br />
Det er svært sjeldent påvist olje i OA1/2 (tilnærmet 1 gang i året). OSL har målinger<br />
fra utløpet fra oljeavskillerene for perioden 2000 – 2007. Av 25 prøver lå<br />
8 prøver i OA1 og 4 prøver i OA2 under deteksjonsgrensen (5 ug/l). Gjennomsnittet<br />
for de øvrige prøvene var 180 ug/l i OA 1 og 373 ug/l i OA 2. Maksimumsverdiene<br />
var 800 ug/l i OA 1 og 9900 ug/l i OA 2. Kravet til oljeinnhold i<br />
utløpet fra OA 1/2 er 5000 ug/l.<br />
Olje i overvannet er knyttet til søl, spill og overfylling ved fueling og eventuelt<br />
drypp fra kjøretøyer. Oljedrypp fra flyene forekommer, men i begrenset omfang<br />
som følge av de høye kravene til teknisk standard.<br />
Mindre utslipp i form av søl og spill på flyoppstillingen skjer jevnlig (ukentlig).<br />
God beredskap fra brannvesenet gjør at utslippene samles opp på overflaten før<br />
det når frem til overvannsanlegget. Systemet for oppsamling av akutte utslipp<br />
har ikke vært benyttet siden åpningen av flyplassen (9 år).<br />
Kapasiteten i OA1/2 er ikke tilstrekkelig ved større nedbør. På ekstremdager<br />
går utskillerne i OA1/2 fulle og pumpene for formiatvann kjøres for fullt (kapasitet<br />
80-90 l/s) for å hindre at stasjonene drukner. Erfaringer viser at mest kritiske<br />
hendelser oppstår ved ½ times regn på sommeren.<br />
Det samles mye slam i OA1/2. Sjikanerister ved innløp til fordrøyningsenhetene<br />
rengjøres 4 ganger pr år (søppel, løv, finslam – verst på høsten etter blomstringen).<br />
Det er lite slam på bunnen av fordrøyningsenhet. I oljeavskillerene<br />
dannes mye slam på lamellpakka og på bunnen. Dette medfører mye vedlikehold<br />
med årlig rengjøring. Slammet reduserer funksjonen til lamellene. En mulig<br />
årsak er at slammet primært er flyteslam (blomsterstøv etc). Flyteslammet<br />
SJEKKET: SVO 43145-78-0001-0001_B03 39/49
K-43145 <strong>Hovedplan</strong> <strong>vannhåndtering</strong> – Delrapport sammendrag<br />
LAGET: JOTR<br />
dras over til lamellene pga overflateutløp fra fordrøyningsenheten. I senere tid<br />
er utløpet i OA1 bygget om til dykket utløp.<br />
Jordrenseanleggene har fungert bra. OSL har nivåmåler i innløpskummen som<br />
fordeler vannet til de enkelte cellene. Det er ikke registrert oppstuvning i anleggene<br />
ved vedvarende nedbør. Sprederørene er spylt et par ganger. Det er ikke<br />
registrert infiltrasjonsmessige problemer eller olje i det rensede vannet.<br />
8.4 Fremtidige løsninger<br />
8.4.1 Omfang<br />
Arealer for fremtidig utbygging T2 er sammenstilt i tabell 8.2. Utbyggingen<br />
øker arealet med oljeholdig overvann fra flyoppstilling med ca 77 000 m 2 dvs<br />
50% økning av dagens areal til totalt 240 000 m 2 .<br />
Dagens løsning for oljeholdig overvann fra T1 forblir uendret. Tilførselen fra<br />
Forsvaret, rusegrop, OLT og O30 forblir også uendret.<br />
Når det gjelder overvann fra T2 er målsetningen å samkjøre dette med dagens<br />
system med nødvendig oppgradering av kapasiteten. Både OA1/2 og jordrenseanlegget<br />
har muligheter for kapasitetsutvidelse. Dagens jordrenseanlegg er med<br />
hensikt plassert sør for grunnvannsskillet for å beskytte grunnvannet.<br />
Utbyggingsareal og ferdigstillelse<br />
- år<br />
2012 – T2 fjernoppstilling:<br />
- flyoppstilling<br />
- kjøreareal<br />
2012 - T2 Pir:<br />
- flyoppstilling<br />
- kjøreareal<br />
2018 – T2 Pir:<br />
- flyoppstilling<br />
- kjøreareal<br />
Sum utbyggingsareal T2:<br />
- flyoppstilling<br />
Vest Øst<br />
18000<br />
7300<br />
11200<br />
8400<br />
9600<br />
4200<br />
38800<br />
18000<br />
7300<br />
11200<br />
8400<br />
9600<br />
4200<br />
38800<br />
SJEKKET: SVO 43145-78-0001-0001_B03 40/49
K-43145 <strong>Hovedplan</strong> <strong>vannhåndtering</strong> – Delrapport sammendrag<br />
LAGET: JOTR<br />
- kjøreareal 19900 19900<br />
*Flyoppstilling T1 som utgår<br />
v/utbygging T2<br />
*Overføres til takvann<br />
9000 7500<br />
Tabell 8.2. Arealer til flyoppstilling (= oljeholdig overvann) og kjørearealer for T2utbyggingen<br />
med avrenning til hhv. vest og øst (m 2 ).<br />
Flyoppstilling vestsiden<br />
Areal / ferdigstillelse - år Areal, m 2<br />
Flyoppstilling – 2012 22500<br />
Flyoppstilling – 2018 23500<br />
Sum flyoppstilling 46000<br />
Kjøreareal – 2012 13500<br />
Kjøreareal – 2018 6100<br />
Sum kjøreareal 19600<br />
Tabell 8.3. Arealer ny flyoppstilling på vestsiden (m 2 ).<br />
8.4.2 Fremtidig løsning<br />
Dagens system representerer en betydelig sikkerhet mot forurensning basert på<br />
4 barrierer:<br />
Oppsamling på overflaten (brannvesenet), oljeavskiller m/fordrøyning, jordrenseanlegg<br />
og beredskapstank for akutte utslipp.<br />
Utvidelsen av flyplassen med tilhørende oppdimensjonering av eksisterende<br />
system betinger at man analyserer mulighetene for å optimalisere funksjonen i<br />
dagens løsning. Omfang og sannsynlighet for utslipp, innebygde barrierer og<br />
sikkerheten i barrierenes funksjon må balanseres i forhold til konsekvensene av<br />
utslipp. En funksjon som kan endres i det fremtidige systemet er:<br />
SJEKKET: SVO 43145-78-0001-0001_B03 41/49
K-43145 <strong>Hovedplan</strong> <strong>vannhåndtering</strong> – Delrapport sammendrag<br />
LAGET: JOTR<br />
• Fordrøyningsbasseng utnyttes til oppsamling av akutte utslipp. Med en slik<br />
løsning kan separat ledningsnett og tank for akutte utslipp utgå. For OA1/2<br />
er det i utgangspunktet lagt til grunn at dagens system skal bestå, men for<br />
T2 anbefales at det ikke bygges separat akuttsystem. Løsningen forutsetter<br />
at fordrøyningsbassengene utformes for tilførsel av olje i form av dykkede<br />
utløp, utstyr for skimming av olje, ventilasjon etc.<br />
Løsning T2<br />
Behandlingen av oljeholdig overvann fra T2 foreslås basert på følgende løsning:<br />
• Nytt fordrøyningsbasseng på øst- og vestsiden i tilknytning til nye fjernoppstillingsplasser.<br />
Bassengene har kombinert funksjon for fordrøyning,<br />
forsedimentering og oppsamling av akutte utslipp. På vinteren vil bassengene<br />
inngå som del av formiatsystemet. Bassengene tilknyttes OA1/2. Volum<br />
basseng vest = 4.500 m 3 og øst = 15.000 m 3 .<br />
• Oljeavskillerene OA1/2 bygges ut til full kapasitet, dvs økes med hhv 40<br />
l/s (vest) og 80 l/s (øst). Vann fra de nye fordrøyningsbassengene ledes hit.<br />
• Jordrenseanleggene utvides til maksimal kapasitet (2 ekstra celler på øst og<br />
vestsiden)<br />
Løsning vestsiden<br />
Det foreslås samme løsningsprinsipp for flyoppstillingsområdet på vestsiden<br />
som for ny terminal T2:<br />
• Overvannet ledes til fordrøyningsbasseng som ivaretar funksjoner for fordrøyning,<br />
forsedimentering, oppsamling av akuttutslipp, enkel oljeavskilling<br />
og opplegg for skimming av olje/fuel<br />
• Fra fordrøyningsbasseng ledes vannet til et jordrenseanlegg. Overvannet<br />
foreslås ikke behandlet i lamellavskiller før utløp til jordrenseanlegget. Fra<br />
jordrenseanlegget ledes det rensede vannet til vassdrag (nordre kulvert)<br />
På vestsiden er løsmassene mer finkornige enn i østlig del av flyplassen. Dessuten<br />
står grunnvannspeilet høyt (2-2,5 m dyp). Forutsetningene for infiltrasjon<br />
av overvannet er således ikke gunstige. Det foreslås at et jordfilter bygges opp<br />
kunstig og at anlegget bygges isolert fra omgivelsene. Det rensede vannet dreneres<br />
ut i bunnen av anlegget og kan således kontrolleres og eventuelt returpumpes<br />
til jordfilteret før utløp til vassdrag. Filteret bygges opp av et medium<br />
som gir en mest mulig effektiv rensing av olje. I utformingen av anlegget må<br />
det legges stor vekt på løsninger for jevn fordeling av vannet over hele filterflaten<br />
slik at man får et mest mulig arealeffektivt anlegg. I tillegg må det legges<br />
SJEKKET: SVO 43145-78-0001-0001_B03 42/49
K-43145 <strong>Hovedplan</strong> <strong>vannhåndtering</strong> – Delrapport sammendrag<br />
LAGET: JOTR<br />
vekt på en gunstig utforming for drift, optimalisering av renseprosessen og tilgang<br />
for rehabilitering av anlegget.<br />
Batchvis pumping av vannet til jordrenseanlegg gir stor frihet i plasseringen av<br />
anlegget samt at effektiviteten og robustheten i rensingen økes.<br />
Dimensjonering jordrenseanlegg vest:<br />
Basert på dimensjoneringen av dagens jordrenseanlegg for oljeholdig overvann,<br />
vil et jordrenseanlegg på vestsiden dekke følgende arealer:<br />
Avrenning fra flyoppstilling: 3000 m 2<br />
Avrenning fra flyoppstilling + kjørearealer: 4300 m 2<br />
Dette gir følgende data for fremtidig løsning:<br />
Areal/volum/kapasitet<br />
T2 areal:<br />
- flyoppstilling<br />
- kjøreareal<br />
Sum<br />
T2 nye fordrøyningsvolum<br />
Vest/OA1 Øst/OA2<br />
38.800 m 2<br />
19.900 m 2<br />
58.700 m 2<br />
38.800 m 2<br />
19.900 m 2<br />
58.700 m 2<br />
4.500 m 3 10.000 m 3<br />
Utløp fra fordrøyning T2 40 l/s 80 l/s<br />
Justering av dagens areal til<br />
OA1/2<br />
Fordrøyning OA1/2<br />
Samlet kapasitet oljeavskillere<br />
Fordrøyning jordrenseanlegg<br />
Utløp fra jordrenseanlegg<br />
91.900 – 9.000 =<br />
82.900 m 2<br />
1.270 m 3<br />
70.600 – 7.500 =<br />
63.100 m 2<br />
720 m 3<br />
200 l/s 200 l/s<br />
3.000 m 3 3.000 m 3<br />
90 l/s 90 l/s<br />
Tabell 8.4. Forutsetninger for beregninger av fremtidig løsning:<br />
SJEKKET: SVO 43145-78-0001-0001_B03 43/49
K-43145 <strong>Hovedplan</strong> <strong>vannhåndtering</strong> – Delrapport sammendrag<br />
LAGET: JOTR<br />
9 Naturbasert rensing<br />
9.1 Lokalitet<br />
En filterløsning krever store arealer der grunnforholdene har god infiltrasjonskapasitet.<br />
Mulig areal kan være syd for avisingsplattform B-syd. Skogarealer<br />
øst for Gardermoen renseanlegg (GRA) kan også være aktuelle.<br />
9.2 Renseløsning<br />
En vanskelighet ved å benytte infiltrasjonsløsninger på Gardermoen har vært<br />
inhomogene grunnforhold som skaper begrensninger for hydraulisk og rensemessig<br />
kapasitet. Inhomogenitetene gjør det også vanskelig å kontrollere renseløsningens<br />
virkning. I tillegg kommer som nevnt vanskeligheten å oppnå jevn<br />
belastning på filterflaten.<br />
Aktuelle metoder som kan bidra til å løse de nevnte begrensningene:<br />
− Rensefilteret bygges opp kunstig av bearbeidede masser med en homogen<br />
sammensetning<br />
− Tilførselen av vann til filteroverflaten skjer vha dryppslanger eller dysespredning<br />
som gir en jevn overflatebelastning<br />
− Filteret bygges med en tett bunn for oppsamling av det rensede vannet.<br />
På den måten oppnås en kontroll av renseeffekten og mulighet for refiltrering<br />
av vannet gjennom flere filtertyper før utløp til resipient.<br />
Anleggstypen gir muligheter for å bygge anlegget i det nivået som er mest hensiktsmessig<br />
– over/under bakkenivå. Anlegget gir også fleksibilitet i forhold til<br />
utledning av renset vann.<br />
9.3 Utprøving og testing<br />
Det er behov for å kjøre forsøks- og testanlegg for å kunne besvare mange av<br />
de spørsmålene som er reist. Tidligere undersøkelser av jordrensing av formiat<br />
og glykol kan gi nyttig informasjon til planlegging av et forsøksprogram.<br />
9.4 Konklusjon<br />
Naturbaserte renseløsninger kan ikke erstatte nåværende løsninger med leveranse<br />
av overvann med avisingskjemikalier til GRA.<br />
SJEKKET: SVO 43145-78-0001-0001_B03 44/49
K-43145 <strong>Hovedplan</strong> <strong>vannhåndtering</strong> – Delrapport sammendrag<br />
LAGET: JOTR<br />
Naturbaserte løsninger kan være et godt supplement, spesielt for de veldig lave<br />
forurensningskonsentrasjonene, som vi helst ikke vil ha inn på anlegget ved<br />
GRA.<br />
SJEKKET: SVO 43145-78-0001-0001_B03 45/49
K-43145 <strong>Hovedplan</strong> <strong>vannhåndtering</strong> – Delrapport sammendrag<br />
LAGET: JOTR<br />
10 Gardermoen renseanlegg<br />
10.1 Når er kapasiteten på Gardermoen renseanlegg<br />
oppbrukt?<br />
Tabell 10.1 viser estimerte framtidige tilførsler til GRA, sammen med beregnet<br />
kapasitet for vanndelen. Dersom avløpsvann fra Kløfta renseanlegg<br />
overføres til GRA vil man overskride beregnet kapasitet på GRA med hensyn<br />
på vannmengde og SS-belastning allerede i år 2012. Nå er det ledig kapasitet<br />
i slambehandlingen, slik at litt ekstra SS ikke er kritisk. Man er<br />
imidlertid tett oppunder dimensjonerende kapasitet også for KOF, slik at<br />
man i praksis må basere seg på at renseanlegget må bygges ut i ca. år 2012<br />
dersom avløpsvannet fra Kløfta overføres til Gardermoen.<br />
Belastningssituasjon Vannmengde KOF SS Total N Total P<br />
m3/d kg/d kg/d kg/d kg/d<br />
2012, eks Kløfta ra 13915 9913 2456 427 73<br />
2012, inkl Kløfta ra 18059 12158 3590 571 96<br />
2018, eks Kløfta ra 15592 11402 2942 512 87<br />
2018, inkl Kløfta ra 20539 14082 4297 683 114<br />
2024, eks Kløfta ra 17395 13122 3532 614 105<br />
2024, inkl Kløfta ra 23302 16323 5149 818 137<br />
2030, eks Kløfta ra 19476 15350 4198 730 124<br />
2030, inkl Kløfta ra 26529 19171 6129 974 163<br />
Kapasitet for GRA 17200 12350 3115 604 96<br />
Tabell 10.1: Estimerte framtidige tilførsler til GRA, sammen med beregnet<br />
kapasitet for vanndelen. (Basert på 15 l/s C-glykol og 60 l/s<br />
formiatholdig vann som dimensjonerende belastninger.)<br />
Uten overføring av avløpsvann fra Kløfta viser tabell 10.1 at GRA vil ha<br />
tilstrekkelig kapasitet fram til en gang mellom år 2018 og år 2024. Interpolering<br />
indikerer at man vil ha tilstrekkelig kapasitet til år 2021.<br />
Ved å øke utjevningsvolumet for formiatholdig overvann fra 160.000 m 3 til<br />
227.000 m 3 kan dimensjonerende overføringskapasitet for formiatholdig<br />
overvann til GRA reduseres fra 60 l/s til 30 l/s. Dermed vil de dimensjonerende<br />
verdiene for fremtidige tilførte vannmengder og mengder av organisk<br />
stoff bli noe lavere enn vist i Tabell 10.1. Ved overføring av avløpsvann fra<br />
Kløfta vil man likevel nå dimensjonerende mengde SS i år 2012, slik som<br />
før. For organisk stoff og nitrogen vil man nå dimensjonerende kapasitet i<br />
år 2013 eller år 2014. Dimensjonerende hydraulisk kapasitet vil man nå i<br />
2016. Selv med maksimalt 30 l/s formiatholdig overvann må derfor GRA<br />
SJEKKET: SVO 43145-78-0001-0001_B03 46/49
K-43145 <strong>Hovedplan</strong> <strong>vannhåndtering</strong> – Delrapport sammendrag<br />
LAGET: JOTR<br />
bygges ut i år 2013 dersom avløpsvannet fra Kløfta skal overføres til GRA.<br />
Sammenlignet med en dimensjonerende formiatmengde på 60 l/s betyr dette<br />
at en utbygging av vanndelen på GRA kan utsettes med bare 1 år.<br />
Uten overføring av avløpsvann fra Kløfta og med dimensjonerende mengde<br />
formiatvann på 30 l/s vil man ha nok hydraulisk kapasitet til år 2030. Man<br />
vil imidlertid overskride beregnet kapasitet for SS i år 2019 eller år 2020,<br />
for KOF i år 2022 eller år 2023 og for total N i år 2023. Det anbefales derfor<br />
at vanndelen bygges ut seinest i løpet av år 2022. Også uten overføring<br />
av avløpsvann fra Kløfta kan derfor utbygging av vanndelen på GRA utsettes<br />
med ett år dersom dimensjonerende tilførsel av formiatholdig overvann<br />
reduseres fra 60 l/s til 30 l/s.<br />
Uten tiltak på slamsiden vil man relativt raskt overskride kapasiteten på deler<br />
av slambehandlingen, på grunn av begrenset kapasitet på pumping av<br />
avvannet slam til slamsilo og begrensninger på hygieniseringen av slam i<br />
råtnetankene ved termofil drift. Dersom man øker kapasiteten for pumping<br />
av avvannet slam, samt legger om til parallell drift og termofil utråtning i<br />
begge råtnetankene, kan man håndtere minst dobbelt så mye slam som i dag.<br />
Dersom vi noe forenklet forutsetter at økningen i slamproduksjon følger økningen<br />
i tilførsel av organisk og partikulært stoff, betyr dette at slamproduksjonen<br />
ikke vil bli fordoblet før vi har passert år 2024.<br />
10.2 Tiltak for å øke kapasiteten i vanndelen<br />
I vanndelen vil det være vanskelig å øke kapasiteten uten en generell utvidelse<br />
av hele anlegget. Grunnen til dette er at når man overskrider kapasiteten<br />
i vanndelen, gjør man dette for flere faktorer samtidig, både hydraulisk,<br />
for belastning av organisk stoff og for belastning av nitrogen. Man vil også<br />
ha brukt opp kapasiteten for eksisterende blåsemaskiner.<br />
Både hovedanlegget og forrenseanlegget har i dag en maksimal fylling av<br />
biofilmmedium på 60 %. Fyllingsgraden kan økes til 65 %, uten at man<br />
forventer problemer med omrøringen i reaktorene. Dermed kan kapasiteten<br />
til fjerning av organisk stoff og nitrogen økes med ca. 8 %, forutsatt at man<br />
har ledig hydraulisk kapasitet og at blåsemaskinene klarer å holde tilstrekkelig<br />
høy oksygenkonsentrasjon i aerobe reaktorer.<br />
10.3 Tiltak for å øke kapasiteten i slamdelen<br />
På slamsiden kan man bidra med en ca. 10 % økning av kapasiteten i vanndelen<br />
(biologisk trinn) og redusere kjemikaliebehovet ved kjemisk felling<br />
SJEKKET: SVO 43145-78-0001-0001_B03 47/49
K-43145 <strong>Hovedplan</strong> <strong>vannhåndtering</strong> – Delrapport sammendrag<br />
LAGET: JOTR<br />
dersom man flytter mottakspunktet for septikslam tilbake til opprinnelig<br />
sted i slamdelen.<br />
Kapasiteten på hygienisering av slam ved nåværende driftsform av råtnetankene<br />
kan økes med ca. 50 % (til 150 m 3 /d med 6 % TS) ved å øke pumpekapasiteter<br />
for inn- og utpumping av slam. Deretter kan kapasiteten økes<br />
ytterligere til ca. 300 m 3 /d ved omlegging til parallellkjøring og termofil utråtning<br />
i begge tankene.<br />
Kapasiteten på avvanningsutstyret er avhengig av hvor mange timer man<br />
ønsker å kjøre sentrifugene pr. uke og den reelle kapasiteten på hver sentrifuge<br />
med dagens løsning for overpumping til slamsilo for avvannet slam.<br />
Ved å bygge om opplegget for pumping av slamkake til siloen, slik at begge<br />
sentrifugene kan kjøres samtidig, vil kapasiteten på avvanningsutstyret være<br />
tilstrekkelig inntil sentrifugene allikevel må byttes ut p.g.a. slitasje.<br />
10.4 Håndtering av kaldt overvann og tynt formiatvann<br />
Store mengder med kaldt overvann fra OSL reduserer vanntemperaturene i<br />
de biologiske reaktorene på GRA, og dette kan være uheldig. På GRA har<br />
man observert at vanntemperaturen synker når man pumper inn mye formiatholdig<br />
overvann.<br />
Pilotforsøk utført før man bygde forrenseanlegget for C-glykol, viste at effektiviteten<br />
i forrenseanlegget sank merkbart ved en vanntemperatur på 3,5<br />
ºC. Generelt sett ble det anbefalt å holde vanntemperaturen så høy som mulig.<br />
Temperaturer fra driftsjournalen på GRA, målt i flokkuleringen, viser at<br />
man i hele 2005 hadde en temperatur på minst 6 ºC. I år 2006 hadde man 9<br />
dager i april med temperaturer under 5 ºC. For å holde aktiviteten i forrenseanlegget<br />
oppe på dimensjonerende nivå, bør vanntemperaturen definitivt<br />
være over 5 ºC.<br />
Ved bygging av forrenseanlegget ble det vurdert å varmeveksle innkommende<br />
C-glykol mot ferdig renset avløpsvann på GRA. Kostnadene den<br />
gang ble vurdert til å være for store i forhold til den effekten man ville oppnå,<br />
fordi vannmengdene med C-glykol er mindre enn vannmengdene med<br />
kaldt formiatholdig overvann. Det formiatholdige overvannet kommer inn<br />
sammen med kommunalt avløpsvann, og varmeveksling av alt avløpsvannet<br />
er ikke realistisk.<br />
Et annet problem man har med formiatholdig overvann er at dette ofte har<br />
svært lave konsentrasjoner av organisk stoff og dermed fører til en betydelig<br />
fortynning av det kommunale avløpsvannet. OSL har i perioder hatt store<br />
lagre av formiatholdig overvann hvor konsentrasjonen av KOF har vært lavere<br />
enn i det rensede avløpsvannet som slippes ut fra GRA.<br />
SJEKKET: SVO 43145-78-0001-0001_B03 48/49
K-43145 <strong>Hovedplan</strong> <strong>vannhåndtering</strong> – Delrapport sammendrag<br />
LAGET: JOTR<br />
For å løse problemene med både kaldt overvann og overvann som periodevis<br />
har meget lavt innhold av KOF, bør det vurderes å legge en egen ledning<br />
for formiatholdig overvann fra OSL og helt fram til GRA. Med egne ledninger<br />
for både C-glykol og formiatholdig overvann helt fram til GRA bør<br />
man på nytt vurdere muligheten for å varmeveksle disse to vannstrømmene<br />
mot ferdig renset avløpsvann. Dersom man kan heve vanntemperaturen i<br />
forrenseanlegget med 1 ºC, øker man den biologiske kapasiteten med ca. 10<br />
%. En temperaturøkning gir derfor en ekstra sikkerhet i det biologiske rensetrinnet.<br />
For å kunne utnytte denne økte kapasiteten må man selvfølgelig<br />
ha nok blåsemaskinkapasitet og hydraulisk kapasitet i anlegget.<br />
Med egen ledning for formiatholdig overvann helt fram til GRA bør det<br />
legges opp en mulighet til å kjøre dette i omløp til utløpet fra GRA. Et slikt<br />
omløp kan legges nedstrøms en eventuell varmeveksler, for å unngå at kaldt<br />
overvann senker temperaturen på den varme siden av varmeveksleren. For<br />
å kunne kjøre overvann i omløp må man få en tillatelse fra SFT, som regulerer<br />
hvor mye vann som kan slippes ut, og hvilke konsentrasjoner man kan<br />
ha i dette vannet.<br />
Direkte utslipp av kaldt og tynt overvann vil være svært gunstig for GRA,<br />
ved at vanntemperaturen i renseanlegget øker og den hydrauliske belastning<br />
minker.<br />
SJEKKET: SVO 43145-78-0001-0001_B03 49/49