Arne Fagerbakke Inge Nymark på MS Jupiter - TVU-INFO
Arne Fagerbakke Inge Nymark på MS Jupiter - TVU-INFO
Arne Fagerbakke Inge Nymark på MS Jupiter - TVU-INFO
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Informerer sjøfolk, havfiskere og fangstfolk - nr. 3 - 2001<br />
Elektriker<br />
<strong>Arne</strong> <strong>Arne</strong><br />
<strong>Fagerbakke</strong><br />
og elektrikerassistent<br />
<strong>Inge</strong> <strong>Nymark</strong><br />
<strong>på</strong> <strong>MS</strong> <strong>Jupiter</strong><br />
Side 20<br />
Våre medlemmer blir tilbudt arbeidsavtaler • juridisk bistand • stønad • kurstilbud • medlemsblad<br />
Norsk Sjømannsforbund er tilsluttet LO • NTF • ETF • ITF
Organ for<br />
Norsk Sjømannsforbund<br />
Ansvarlig redaktør:<br />
Erik Bratvold<br />
ISSN: 1501-4622<br />
91. årgang<br />
Produksjon og redaksjon:<br />
Stifelsen Fri Fagbevegelse<br />
LO Media<br />
Lilletorget 1,<br />
N-0184 Oslo.<br />
Redaktør:<br />
Sverre Olsen<br />
Tlf.: 23 06 33 75<br />
Faks: 23 06 33 66<br />
E-post:<br />
loggen@lo-media.no<br />
Trykkeri:<br />
Elanders Norge AS<br />
Opplag: 17.000<br />
8 nummer per år<br />
Annonsepriser:<br />
1/4 side: 5.400<br />
1/2 side: 9.000<br />
1/1 side: 15.000<br />
eller etter nærmere avtale<br />
Det var tider, det! Johan Gjerde fra<br />
Nordfjord og Einar<br />
26<br />
Fagerstrøm fra Florø<br />
<strong>på</strong> <strong>MS</strong> Utvik i<br />
oktober 1962.<br />
innhold<br />
Lederen: Vi venter <strong>på</strong> regjeringen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3<br />
Kort & godt . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3<br />
LO-kongressen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 4<br />
De faglige utfordringene . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 5<br />
Offshorekonferanser i Haugesund . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 6<br />
1.-mai-markering i Region Vest . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 6<br />
Tiltak for sjøfolk? Regjeringen gir svar etter høstens stortingsvalg . . . . . . . . . 7<br />
Tariffavtalen for havfiskeflåten revidert . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 8<br />
Vedtektskomiteen vil ha forslag . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 9<br />
<strong>MS</strong> Kronprins Harald – fest for kreftsyke barn . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 9<br />
Fiskerpensjonen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 10<br />
Rusmiddelkontroll om bord . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 14<br />
Sølv til Bente & Gry <strong>på</strong> <strong>MS</strong> Nordnorge . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 16<br />
LO Service satser mer <strong>på</strong> reiselivet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 16<br />
Forbundsskolen anbefales . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 16<br />
Tyske sjøfolk med i Europas største fagforbund . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 17<br />
Stortingsrepresentant <strong>Inge</strong>r Stolt-Nielsen skifter parti . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 17<br />
Høyskoletilbud til sjøfolk med fagbrev . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 17<br />
Stipend . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 18<br />
Kommentar – landanleggenes vedvarende klagesang . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 19<br />
Medlemsmøter i Region Sør-Øst . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 19<br />
Organisasjonskurs i Larvik . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 19<br />
Rapport fra <strong>MS</strong> <strong>Jupiter</strong> av Bergen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 20<br />
Fjord Line-sjefen om situasjonen for utenriksfergene . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 24<br />
Det var tider, det! . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 26<br />
Stipend fra LOs Utdanningsfond . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 28<br />
Årsmøter i Region Midt-Norge og Region Nord . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 28<br />
LOfavør-nytt . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 29<br />
Kommentar – tillitsvalgt og krisehåndtering . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 30<br />
Leserbrev – betraktninger omkring kontingenten . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 31<br />
– Felles opptreden i sjømannssaker . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 32<br />
Kurs for tillitsvalgte i Region Vest . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 32<br />
Fotokonkurransen for sjøfolk . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 32<br />
Krisepsykiatri – nødvendig satsingsområde? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 36<br />
Kjell Paulsen – ansatt i forbundet i 25 år . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 39<br />
Bok om krisehåndtering <strong>på</strong> arbeidsplassen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 39<br />
Årsmøte i Solstad Shipping AS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 39<br />
Sjømannspensjonen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 39<br />
Rapport fra årsmøtet i Region Vest . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 40<br />
Region Vest planlegger jubileumsfest i Håkonshallen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 41<br />
Transportkvinner i Norge . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 41<br />
Nytt materiell for Forbundsskolen Trinn 2 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 42<br />
<strong>TVU</strong>-valg i Misje Offshore . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 42<br />
SND som medspiller for nærskipsflåten? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 43<br />
Råfisklagskortet nå også for mannskap . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 43<br />
Valg i Region Vest . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 43<br />
Informasjon fra hovedkontoret . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 44<br />
Kunngjøringer . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 45<br />
Dødsfall, gullmerke, aktivitetsplan NSF, forbundsskole, juridisk telefonservice 46<br />
Adresseliste . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 47<br />
Professor Einar Kringlen (bildet) ved<br />
Psykiatrisk institutt i Oslo hevder at<br />
krisepsykiatri har lagt grunnlaget for<br />
en ny industri og at<br />
forebyggende krisepsykologi<br />
er tvilsom<br />
business. 36<br />
Jakob Utne ble gjenvalgt som regionleder<br />
og Helga Kollen valgt til ny<br />
nestleder (bildet) i<br />
Region Vest, <strong>på</strong> årsmøtet<br />
i Bergen<br />
onsdag 4. april. 40<br />
2 Loggen 3/01
leder<br />
Vi venter <strong>på</strong> regjeringen<br />
Regjeringen kom omsider med et lenge etterlengtet<br />
signal om at de vil justere sin politikk<br />
for sysselsetting av norske sjøfolk. Det kom nesten<br />
et år etter at Stortinget <strong>på</strong>la regjeringen å legge<br />
frem tiltak i Statsbudsjettet 2001. Som kjent kom<br />
det ikke mer i dette statsbudsjettet enn en henvisning<br />
til at regjeringen fremdeles utredet spørsmålet.<br />
Imellomtiden har situasjonen forverret seg for<br />
norske sjøfolk. Spesielt de store utenriksfergene<br />
er truet etter at Dansk Internationalt Skibsregister<br />
(DIS) med sin nettolønnsordning også ble åpnet<br />
for utenriksferger som trafikkerer fast <strong>på</strong> Danmark.<br />
Derfor har regjeringen gått ut med klare signaler<br />
<strong>på</strong> at man vil gjøre noe for norske sjøfolk<br />
etter at man har diskutert med de øvrige nordiske<br />
land om konkurranseforholdene for utenriksfergene.<br />
kort & godt<br />
NORSK SJØMANNSFORBUNDS REGN-<br />
SKAPER ble behandlet <strong>på</strong> forbundsstyrets<br />
møte 28. mars og oversendt landsstyret<br />
med anbefaling om godkjenning. Forbundsstyrets<br />
årsberetning ble vedtatt og<br />
oversendes landsstyret. Beretningen og<br />
regnskapene blir også i år sendt ut til alle<br />
medlemmer etter landsstyrets behandling.<br />
Det kommer som vedlegg til Loggens juniutgave.<br />
Det kan likevel hentes som egen<br />
trykksak <strong>på</strong> alle forbundets kontorer kort<br />
tid etter behandlingen i landsstyret i<br />
slutten av april måned. Forbundets regnskaper<br />
er etter regnskapsloven offentlige<br />
og vil foreligge i Brønnøysundregisteret.<br />
FORBUNDSSTYRET OPPNEVNTE <strong>på</strong> sitt<br />
møte 28. mars Svenn Ola Prestmarken til<br />
styremedlem og Rigmund Storøy som<br />
varamedlem til styret i Sjømannshjelpen.<br />
Overfor rådet i Stiftelsen Fri Fagbevegelse<br />
– LO Media foreslo forbundsstyret gjenvalg<br />
av Morten Øen som styremedlem i<br />
stiftelsen og Svenn Ola Prestmarken som<br />
personlig varamedlem. Som representant i<br />
reiselivsprosjektet i LO Service oppnevnte<br />
forbundsstyret Anita Furuvik med Helga<br />
Kollen som vararepresentant. Til den 1.<br />
ordinære kongressen i ITFs nye europeiske<br />
regionalorganisasjon – Europeisk Transportarbeiderføderasjon<br />
(ETF) – oppnevnte<br />
forbundsstyret Arvid Dale, Anne-Beth<br />
Skrede og Johnny Hansen som delegater.<br />
FORBUNDSSTYRET STØTTER Amnesty<br />
International Norge med kr 10 000,- med<br />
begrunnelse i at de blant annet arbeider<br />
for enkeltpersoner som er utsatt for overgrep<br />
i sin kamp for arbeidstakeres faglige<br />
rettigheter. Den maritime forestillingen<br />
«Jeg vet en vind» som settes opp av Galeiscenen<br />
i Stavern fikk også i år kr 10 000,- i<br />
sponsormidler fra forbundet siden den <strong>på</strong><br />
en fin måte fremmer arven fra sjømannskulturen.<br />
Fribilletter som følger sponsoravtalen<br />
blir gitt til pensjonærene ved Det<br />
Nasjonale Aldershjem for Sjømenn i<br />
Stavern.<br />
FORBUNDSSTYRET BER administrasjonen<br />
vurdere om investering i en tjenesteleilighet<br />
i Miami kunne være en bedre<br />
langsiktig investering for forbundet enn<br />
dagens ordning med leie av bolig for<br />
ansatte i utlandet, og ga <strong>på</strong> møtet 28.<br />
mars fullmakt til eventuelt å foreta<br />
innkjøp.<br />
ETTER BORTFALLET AV FAGLAGS-<br />
AVGIFTEN for havfiskeflåten fra 1. april i<br />
år får ikke forbundet lengre inn kr 50,- i<br />
avgifter fra hver fisker. Disse pengene har<br />
blitt brukt til å gi forbundets medlemmer i<br />
havfiskeflåten tilsvarende lavere kontingent.<br />
Derfor vedtok forbundsstyret 28. mars<br />
at fiskermedlemmer må betale de kr 50,inn<br />
som økt kontingent i stedet for den<br />
avgiften fiskerne hittil har betalt til forbundet.<br />
Den månedlige kontingenten blir fra<br />
1. april kr 300,- pr mnd. for fiskere, likt<br />
som andre medlemsgrupper med fast kontingentsats.<br />
Lærlinger betaler halvparten.<br />
SJØFOLK OG ANDRE NORDMENN som<br />
satt i japansk fangenskap under 2. verdenskrig<br />
skal hver få 100.000 kroner i erstatning<br />
for de lidelser de ble <strong>på</strong>ført under<br />
fangenskapet. Ca. 900 nordmenn satt i<br />
japansk fangenskap under 2. verdenskrig.<br />
Det var sjøfolk, misjonærer og folk i sivile<br />
yrker <strong>på</strong> land. Hvor mange av dem som<br />
ennå lever, er det ingen som vet sikkert,<br />
men regjeringen antar at det kan dreie seg<br />
om så mange som 350. Erstatningen som<br />
Intervjuet i Loggen 6/00 med daværende skatteminister,<br />
nå erhvervsminister (næringsminister) i<br />
Danmark, Ole Stavad viser hvor Danmark står i<br />
spørsmålet. Det man dermed står igjen med, er i realiteten<br />
en utsettelse av tiltak. Det blir etter all<br />
sannsynlighet en utsettelse til etter stortingsvalget.<br />
Vi kan derfor bare oppfordre hele forbundet,<br />
medlemmer og tillitsvalgte, til å delta i nødvendig<br />
<strong>på</strong>virkningsarbeid overfor de kandidater fra<br />
alle partier som stiller til stortingsvalg. Vi må sikre<br />
at et nytt Storting fremdeles holder et press <strong>på</strong> regjeringen.<br />
Det viser seg at bekymringen for sjøfolks<br />
arbeidsplasser går <strong>på</strong> tvers av partigrenser, og det<br />
skal iblant lite til for å vinne gehør for sjøfolkenes<br />
sak. Der har vi alle en oppgave. Som velger må du<br />
utfordre stortingskandidatene til å forklare hvorfor<br />
de skal få din stemme som arbeidstaker <strong>på</strong> sjøen.<br />
Så får vi se til høsten hvilke alternativ vi har.<br />
ERIK BRATVOLD<br />
regjeringen foreslår, er en standarderstatning.<br />
Det skal ikke foretas noen individuell<br />
vurdering av hver søknad. Det er nok at<br />
søkeren kan bevise at han eller hun satt i<br />
fangenskap under krigen. Erstatningen gis<br />
bare til de som ennå lever, og ikke til de<br />
etterlatte. Tyskland betalte 60 millioner<br />
DM i krigserstatning til Norge etter krigen.<br />
Erstatningen ble fordelt mellom nordmenn<br />
som satt i tysk krigsfangenskap. Japan<br />
betalte ingen krigserstatning til Norge.<br />
I fredsavtalen mellom Norge og Japan som<br />
ble undertegnet 8. september 1951 fraskrev<br />
Norge i likhet med de øvrige allierte<br />
seg retten til å reise erstatningskrav mot<br />
Japan. Formelt gjelder denne avtalen bare<br />
mellom Norge og Japan som stater, og<br />
den berører derfor ikke enkeltpersoners<br />
rett til erstatning. I praksis innebar avtalen<br />
likevel at de nordmenn som satt i fangenskap<br />
i Japan ble avskåret fra å fremme erstatningskrav<br />
mot den japanske stat. Dette<br />
har vært en viktig grunn for regjeringens<br />
beslutning om å gi erstatning, sier justisminister<br />
Hanne Harlem. Regjeringen har også<br />
lagt vekt <strong>på</strong> at Canada, Storbritannia og<br />
Nederland har innført lignende erstatningsordninger<br />
Nordmenn i japansk fangenskap<br />
har tidligere kunnet søke om flere<br />
andre former for kompensasjon. Alle har<br />
kunnet søke om krigspensjon. De som<br />
var sjøfolk har dessuten kunnet søke om<br />
fangenskapslønn, æreslønn fra Nortrashipfondet<br />
og en særskilt billighetserstatning.<br />
Tidligere ytelser kommer ikke til fradrag i<br />
den erstatningen som regjeringen nå foreslår.<br />
Erstatningen er heller ikke skattepliktig.<br />
Erstatningsordningen skal administreres<br />
av Justisdepartementet. Regjeringens<br />
forslag om den nye erstatningsordningen<br />
ble fremmet i statsråd fredag 6. april.<br />
Loggen 3/01 3
Forslag nr. 727 <strong>på</strong> LO-kongressen:<br />
Gi norske sjøfolk konkurransedyktige<br />
og stabile rammevilkår!<br />
Norsk Sjømannsforbund ønsker<br />
at Landsorganisasjonen i Norge<br />
fortsatt skal arbeide for at<br />
norske arbeidstakere til sjøs gis<br />
konkurransedyktige og stabile<br />
rammevilkår. Dette ønsket er<br />
nedfelt i forslag nr. 727 som skal<br />
behandles av de 300 delegatene<br />
<strong>på</strong> LOs 30. ordinære kongress i<br />
Folkets Hus i Oslo 5.–11. mai.<br />
Det ligger 816 forskjellige forslag <strong>på</strong> delegatenes<br />
bord når LO-kongressen<br />
åpner i Folkets Hus i Oslo lørdag 5. mai.<br />
For sjøfolkene er forslag nr. 727 det<br />
viktigste – det gjelder sikring av arbeidsplassene<br />
om bord ved at nordmennene<br />
får konkurransedyktige og stabile rammevilkår<br />
<strong>på</strong> linje med ordninger som<br />
praktiseres i andre sjøfartsnasjoner.<br />
Norske sjøfolk krever altså ikke noe<br />
mer enn det andre lands sjøfolk allerede<br />
har fått. De vil bare ha likebehandling<br />
slik at de kan stille noenlunde likt i konkurransen<br />
om arbeidsplassene i internasjonal<br />
fart.<br />
Hvis nordmennene ikke får det, er det<br />
bare en vei – og det er ned gangveien<br />
med enveisbillett hjem.<br />
Derfor kan det være greit å ha allierte<br />
i den videre kampen for rettferdige rammevilkår.<br />
I forslag nr. 727 inviterer Sjømannsforbundet<br />
representantene for<br />
over 800.000 norske fagorganiserte til å<br />
støtte forslaget – vise solidaritet med<br />
sjøfolkene i denne saken, stille <strong>på</strong> lag<br />
med en utsatt yrkesgruppe.<br />
Norsk Sjømannsforbund har fem delegater<br />
<strong>på</strong> LO-kongressen i mai, valgt av<br />
landsstyret i november 2000: Rigmund<br />
Storøy, forbundets nestleder, Tommy<br />
Wedel (Color Line), forbundsstyret,<br />
Jakob Utne (HSD), landsstyret og leder<br />
i Region Vest, Marlén Hauge (OVDS),<br />
Denne faksimilen er sakset fra et av heftene med innkomne forslag til prinsipielt<br />
handlingsprogram som kongressdelegatene skal behandle i Folkets Hus, og viser<br />
ordlyden i forslag nr. 727 fra Norsk Sjømannsforbund – med motivasjon.<br />
Sjømannsforbundet håper og tror at<br />
forslag nr. 727 vil bli enstemmig vedtatt<br />
– at «LO skal arbeide for at norske arbeidsplasser<br />
til sjøs gis konkurransedyktige<br />
og stabile rammevilkår.»<br />
Det kan komme godt med i det videre<br />
arbeid for å få fjernet det paria-stempel<br />
myndighetene med sin politikk har satt<br />
<strong>på</strong> norske sjøfolk i internasjonal fart –<br />
ifølge uttalelser fra Sjømannsforbundets<br />
regionale årsmøter i fjor.<br />
Samtidig er det grunn til å minne om<br />
at et enstemmig LO-vedtak når det<br />
gjelder norske sjøfolk ikke automatisk<br />
Forbundets folk <strong>på</strong> LO-kongressen<br />
landsstyret, og Jørn Halsen (Helgelandske),<br />
landsstyret.<br />
Det er med andre ord sentrale tillitsvalgte<br />
som representerer forbundet <strong>på</strong><br />
vårens kongress, og to av dem deltok<br />
også <strong>på</strong> LO-kongressen i 1997 – Tommy<br />
Wedel og Jørn Halsen. Den gang hadde<br />
bidrar til å sikre skikkelige rammevilkår<br />
og derved norske arbeidsplasser om<br />
bord.<br />
LO-kongressen 1993 – altså for åtte år<br />
siden – fattet følgende enstemmige<br />
vedtak:<br />
«LO vil kreve at regjeringen tilpasser<br />
rammevilkårene for norsk skipsfart og<br />
norske sjøfolk til gjeldende rammevilkår<br />
i konkurrerende europeiske land.»<br />
I dag kjemper fortsatt norske sjøfolk<br />
for å oppnå slike «gjeldende rammevilkår»<br />
som andre europeiske land for<br />
lengst har sørget for å gi egne sjøfolk.<br />
Rigmund Storøy Tommy Wedel Jakob Utne Marlén Hauge Jørn Halsen<br />
forbundet fire delegater, og de to andre<br />
var Lill Ødegaard-Jensen og Thor O.<br />
Mikalsen.<br />
Vararepresentanter til LO-kongressen<br />
2001: Tormod Storås, Johnny Hansen,<br />
Heidi Snilstveit, Jarl S. Odinsen og<br />
Anita Furuvik.<br />
4 Loggen 3/01
De faglige utfordringene<br />
Hvilke utfordringer står fagorganiserte<br />
overfor i årene fremover?<br />
Det blir et tema <strong>på</strong> LOkongressen<br />
i mai. I innstillingen<br />
til prinsipielt handlingsprogram<br />
gir LO-sekretariatet et vink om<br />
disse utfordringene. Vi gjengir<br />
et utdrag av innstillingen – «Det<br />
nye århundrets faglige utfordringer.»<br />
Vi har tatt de første skritt inn i et<br />
nytt århundre. Aldri har menneskene<br />
stått overfor så mange utfordringer<br />
og muligheter. De store og<br />
omfattende forandringene i siste del av<br />
det tjuende århundre vil fortsette, men<br />
sannsynligvis i enda større omfang og<br />
tempo. Politiske, sosiale, økonomiske,<br />
kulturelle og teknologiske omveltninger<br />
og nyvinninger er en del av hverdagen<br />
– <strong>på</strong> godt og ondt.<br />
Mange av utviklingstrekkene er av en<br />
slik art at de kan sette naturens tålegrenser<br />
<strong>på</strong> spill. Den største utfordringen er<br />
å sørge for at utviklingen finner sted<br />
innenfor bærekraftige rammer. Betydelige<br />
strukturendringer griper inn i den enkeltes<br />
hverdag. Teknologien endrer seg<br />
raskt, økonomien globaliseres, kapitalmakt<br />
sentraliseres og konsentreres,<br />
kravene til kompetanse øker, bedriftsstrukturene<br />
forandres, kravene for å<br />
bevare miljøet blir strengere og tempoet<br />
i arbeidslivet øker. Det stilles større krav<br />
til kollektive løsninger som er tilpasset<br />
den enkeltes behov. Dette er utfordringer<br />
våre medlemmer møter både i arbeid<br />
og fritid. Fagbevegelsen må finne svar<br />
<strong>på</strong> dem.<br />
Økonomien internasjonaliseres i en<br />
takt verden aldri før har opplevd. Dette<br />
skaper både trusler og muligheter. Den<br />
delen av den globaliserte økonomien<br />
som baseres <strong>på</strong> ubegrenset frihandel og<br />
vekst, forårsaker massefattigdom, sosial<br />
elendighet og ødelegger miljøet. Kapitalmakt<br />
konsentreres og styrkes <strong>på</strong><br />
bekostning av arbeidsfolk i industrilandene<br />
og de mange fattige i utviklingslandene.<br />
Forskjellene blir derfor større.<br />
Globaliseringen er kommet<br />
for å bli<br />
LO legger til grunn at ingen enkelt<br />
nasjon eller enkelt fagbevegelse kan<br />
stoppe denne utviklingen. Globaliseringen<br />
er kommet for å bli. Utfordringene<br />
gjør oss avhengige av hverandre <strong>på</strong><br />
tvers av nasjoner og folkegrupper.<br />
Mange av løsningene kan bare skje<br />
innenfor rammene av et forpliktende<br />
internasjonalt samspill. De største miljøutfordringene<br />
er globale og må løses<br />
gjennom vedtak som binder opp enkeltnasjoner.<br />
Yngve Hågensen <strong>på</strong> talerstolen under LO-kongressen for fire år siden. LO-kongressen<br />
2001 blir hans siste som Landsorganisasjonens leder. Han avløses etter<br />
alt å dømme av nestleder Gerd-Liv Valla.<br />
Utviklingen setter fagbevegelsens<br />
verdier om fellesskap og solidaritet <strong>på</strong><br />
prøve. På den annen side kan den også<br />
bidra til å styrke arbeidet for rettferdighet<br />
og likeverd <strong>på</strong> tvers av nasjonalstatenes<br />
grenser. Derfor er det viktig at fagbevegelsen<br />
– så vel nasjonalt som internasjonalt<br />
– har som hovedmål å <strong>på</strong>virke<br />
utviklingen i samsvar med sitt verdigrunnlag.<br />
Det er den eneste mulighet til<br />
å skape en slagkraftig og effektiv<br />
motvekt mot den internasjonale kapitalismens<br />
kyniske behandling av menneskene<br />
i deler av verden der den får<br />
operere uhemmet.<br />
Kravet om arbeid til alle er et overordnet<br />
mål. Solidaritetsalternativet var, og<br />
er fortsatt, det viktigste virkemiddel for<br />
full sysselsetting i Norge. Betydelige<br />
resultater ble oppnådd i de siste ti år i<br />
det forrige århundret. Den ansvarsmobilisering<br />
som ligger til grunn for solidaritetsalternativet<br />
må derfor fortsette.<br />
Egoisme og grådighet<br />
Det er likevel en kjensgjerning at forskjellene<br />
har økt i Norge i de senere år.<br />
Det har først og fremst sin årsak i<br />
egoisme og grådighet hos enkeltpersoner<br />
og mindre grupper. En altfor liberal<br />
beskatning av aksjeutbytte har medvirket<br />
til å skape denne situasjonen. På den<br />
annen side er mange dårligere stilt fordi<br />
de har mye lavere inntekt enn det som er<br />
vanlig. Dette går særlig ut over barn og<br />
unge som år dårlige oppvekstvilkår.<br />
Dette er ikke akseptabelt i et rikt land<br />
som vårt. Det må derfor legges enda<br />
større vekt <strong>på</strong> å få rettferdig fordeling av<br />
verdier som skapes. Et viktig familie-<br />
politisk aspekt er at barn har trygge og<br />
gode oppvekstvilkår.<br />
Arbeid til alle er den viktigste forutsetning<br />
for rettferdig fordeling. Det er<br />
fortsatt 60.000 helt arbeidsledige i landet<br />
vårt. Dette rammer i stor grad innvandrergrupper<br />
og mange med deltidsarbeid<br />
som ønsker mer arbeid. Det er også<br />
slik at mange som i dag er henvist til<br />
trygd både kan og vil ha lønnet arbeid.<br />
På en rekke områder står vi likevel<br />
overfor en situasjon hvor vi kan få<br />
mangel <strong>på</strong> arbeidskraft, særlig innenfor<br />
helse og omsorg. Mange av disse utfordringene<br />
kan løses ved at det legges<br />
større vekt <strong>på</strong> omskolering, attføring og<br />
etter- og videreutdanning. I tillegg vil<br />
det være behov for en kontrollert og<br />
balansert innvandring for å møte det<br />
stadig større behovet for arbeidskraft<br />
innenfor enkelte sektorer.<br />
Stabilitet og forutsigbarhet<br />
Inntektene fra olje- og gassutvinninger<br />
har vært og vil fortsatt være betydelige.<br />
Det er viktig at disse verdier er under<br />
demokratisk kontroll og styring. De må<br />
først og fremst settes inn for å skape<br />
flere arbeidsplasser, bygge ut velferdsstaten<br />
og ivareta hensynet til de kommende<br />
generasjoner. En av de største<br />
utfordringer her er å innføre pensjonsordninger<br />
som svekker det klasseskillet<br />
som er i ferd med å oppstå mellom pensjonister<br />
som har bare folketrygdens<br />
ytelser og de som har tjenestepensjoner.<br />
En forutsetning for full sysselsetting<br />
er en næringspolitikk som tar utgangspunkt<br />
i våre ressurser, kunnskaper og<br />
kompetanse. Det er en industripolitisk<br />
Loggen 3/01 5
utfordring å øke graden av videreforedling<br />
slik at verdiskapningen holdes <strong>på</strong> et<br />
høyest mulig nivå. Utviklingen av et<br />
kunnskaps- og miljøorientert næringsliv<br />
er også av avgjørende betydning.<br />
Gjennom å styrke demokratiet og<br />
fremme seriøst eierskap, må næringslivet<br />
sikres stabilitet og forutsigbarhet.<br />
Helsetjenester, omsorg og utdanning<br />
er det offentliges ansvar. Det må ikke<br />
pulveriseres og forringes av kommersielle<br />
interesser. Et todelt helsesystem og en<br />
privat utdanningssektor vil bidra til å<br />
skape et hardere klassesamfunn og forsterke<br />
de sosiale skillene. Offentlige tjenestetilbud<br />
må preges av helhet og likhet<br />
og tilpasses brukernes skiftende behov.<br />
LO vil legge stor vekt <strong>på</strong> at tilbud i offentlig<br />
sektor forbedres og effektiviseres.<br />
Sterke krefter i samfunnet ønsker privatisering<br />
av ideologiske grunner. Vitale<br />
virksomheter og tjenester vil da unndras<br />
fra folkevalgt styring og kontroll.<br />
Dermed svekkes demokratiet og grunnlaget<br />
for en rettferdig fordeling. Fagbevegelsen<br />
vil legge særlig vekt <strong>på</strong> å motarbeide<br />
dette. Det er også viktig å sikre nasjonal<br />
styring med forvaltning og forsyning<br />
av vann og energi. Det er nødvendig<br />
å opprettholde en sterk offentlig sektor<br />
<strong>på</strong> alle nivåer av hensyn til god tjenesteyting<br />
til befolkningen, sysselsetting, verdiskapning<br />
og rettferdig fordeling.<br />
Bedre lønns- og arbeidsvilkår<br />
LO har som formål å ivareta de fagorganisertes<br />
økonomiske og sosiale interesser.<br />
En viktig del er bedre lønns- og<br />
arbeidsvilkår. Den enkeltes livskvalitet<br />
er også avhengig av den generelle samfunnsutviklingen.<br />
Derfor må LO motarbeide<br />
et samfunnssyn som bygger <strong>på</strong><br />
egoisme og undergraver grunnlaget for<br />
kollektive løsninger <strong>på</strong> de områder hvor<br />
det er best.<br />
Det er en stor utfordring å skape en<br />
balansert utvikling mellom fellesskapets<br />
løsninger og det enkelte menneskets<br />
behov for individuelle tilpasninger.<br />
Dagens kompetanse og teknologi må<br />
i større grad rettes inn mot å skape<br />
en rettferdig utvikling i forholdet<br />
mellom fellesskap og individ.<br />
Informasjonsteknologien åpner for<br />
nye mellommenneskelige relasjoner som<br />
ikke stoppes av landegrenser eller ved<br />
politiske inngrep. Den vil <strong>på</strong>virke og forandre<br />
det nye århundrets arbeidsmarked<br />
og få stor innvirkning <strong>på</strong> menneskenes<br />
fritid. Gen- og bioteknologi vil skape<br />
nye og interessante muligheter, men gir<br />
samtidig skremmende perspektiver<br />
dersom det ikke tas nødvendige etiske<br />
og helsemessige hensyn.<br />
Økt internasjonalt engasjement<br />
Mange føler stor avmakt overfor forandringene.<br />
Viktige avgjørelser tas i<br />
organer utenfor demokratisk kontroll.<br />
Menneskene det angår har liten eller<br />
ingen innflytelse <strong>på</strong> beslutningene.<br />
Internasjonaliseringen av politikk,<br />
økonomi og nærings- og arbeidsliv forsterker<br />
denne utviklingen. Fagbevegelsens<br />
svar <strong>på</strong> dette må være å øke det<br />
internasjonale engasjement slik at<br />
lønnstakernes interesser i større grad<br />
kan fremmes over landegrensene. Konsernfaglig<br />
samarbeid og forpliktende<br />
internasjonalt samarbeid er nødvendig i<br />
kampen mot arbeidsledighet og sosial<br />
dumping og for å øke sysselsettingen og<br />
fremme er mer rettferdig fordeling av<br />
verdens ressurser.<br />
Fagbevegelsen må møte forandringene<br />
med bedre kunnskaper og økt kompetanse<br />
hos det enkelte medlem og alle<br />
sine organisasjonsledd. Den nye etterog<br />
videreutdanningsreformen blir et<br />
viktig bidrag i så måte. Retten til etterog<br />
videreutdanning er nå lovfestet. Det<br />
gjenstår å finne løsninger <strong>på</strong> hvordan<br />
reformen skal gjennom øres i praksis.<br />
LO legger stor vekt <strong>på</strong> at hovedlinjene<br />
i den økonomiske utvikling er under demokratisk<br />
styring. Det norske velferdssamfunnet<br />
ble til i et samspill mellom<br />
demokratisk styring og et marked hvor<br />
aktørene opererer innenfor rammer som<br />
fastlegges av folkevalgte organer.<br />
Til tross for at fagbevegelsen gjennom<br />
årtier har prioritert arbeidet for likestilling<br />
mellom kjønnene og likelønn, er det<br />
slik at kvinner har lavere inntekter enn<br />
Offshorekonferanser i Haugesund<br />
De blir to offshorekonferanser <strong>på</strong> Rica Travel Hotel i Haugesund<br />
9.–11. mai, for forbundsmedlemmer <strong>på</strong> henholdsvis bøyelastere og<br />
servicefartøyer/spesialskip.<br />
Bøyelastere – konferansen starter ved lunsjtider onsdag 9. mai og<br />
avsluttes ved lunsjtider torsdag 10. mai.<br />
Servicefartøyer/spesialskip - konferansen starter ved lunsjtider torsdag<br />
10. mai og avsluttes med lunsj fredag 11. mai.<br />
Overenskomstene, tariffspørsmål og sjømannspensjonen står <strong>på</strong><br />
programmet <strong>på</strong> begge konferansene. Dessuten vil stortingsrepresentant<br />
<strong>Inge</strong>r Stolt-Nielsen fra Haugesund orientere om refusjonsordningen for<br />
sjømenn og den skipsfartspolitiske situasjonen.<br />
Påmelding til regionkontoret i Bergen innen 30. april<br />
(telefon 55 90 73 80, telefaks 55 90 73 81).<br />
menn. Fagbevegelsen må i årene som<br />
kommer legge stor vekt <strong>på</strong> å skape en<br />
mer rettferdig inntektsfordeling mellom<br />
kjønnene i arbeidslivet.<br />
Toleranse og forståelse<br />
Norge er et flerkulturelt samfunn. Det<br />
stiller store krav til medmenneskelighet,<br />
toleranse og forståelse. De grunnleggende<br />
rettigheter må være like for alle.<br />
LO vil motarbeide alle former for<br />
rasisme, fremmedhat og diskriminering.<br />
LO vil fortsatt medvirke til å styre og<br />
<strong>på</strong>virke de politiske, sosiale, kulturelle<br />
og teknologiske utviklingslinjer. Det er<br />
et mål at disse sammenfattes med arbeiderbevegelsens<br />
sosialdemokratiske idegrunnlag.<br />
Demokratiet må styrkes med<br />
særlig vekt <strong>på</strong> innflytelse og medbestemmelse<br />
i arbeidslivet. For å ivareta medlemmenes<br />
interesser må LO også<br />
arbeide politisk. Det er et mål å ha innflytelse<br />
<strong>på</strong> samfunnsutviklingen både<br />
ved at medlemmer og tillitsvalgte deltar i<br />
politisk virksomhet og at LO <strong>på</strong>virker de<br />
politiske partiene.<br />
Forutsetningene for lokalt og regionalt<br />
kulturarbeid styrkes. Her må det<br />
nye AOF spille en sentral rolle. Arbeiderkulturen<br />
må videreføres. Det offentlige<br />
må ta et større ansvar for å verne<br />
om denne del av kulturlivet.<br />
Visjonen er et mer rettferdig samfunn.<br />
Å omskape dette til virkelighet krever<br />
organisasjonsmessig styrke. De store endringene<br />
i fagbevegelsens organisasjonsledd<br />
har gitt de fagorganiserte større<br />
innflytelse <strong>på</strong> egne lønns- og arbeidsvilkår<br />
og samfunnsutviklingen i sin alminnelighet.<br />
Medlemsfordelene gjennom<br />
LOfavør må bygges videre ut. Medlemskapet<br />
må gjøres attraktivt også <strong>på</strong><br />
områder hvor det er nødvendig å supplere<br />
de generelle velferdsordningene.<br />
Noen grupper stiller seg utenfor fellesskapet<br />
og bidrar ikke til bedre lønns- og<br />
arbeidsvilkår og en positiv samfunnsutvikling<br />
for lønnstakerne. For LO blir det<br />
en utfordring å finne praktiske løsninger<br />
slik at også disse bidrar til et bedre<br />
arbeidsliv, heter det bl.a. i LO-sekretariatets<br />
innstilling.<br />
1. mai-markering<br />
i Region Vest<br />
Bergen: Markering av dagen<br />
starter med frokost <strong>på</strong> regionkontoret,<br />
klokken 0900. Møt frem.<br />
Vel møtt!<br />
Haugesund: Vi møtes ved Norsk<br />
Sjømannsforbunds kontor i<br />
Folkets Hus, klokken 1100.<br />
Møt frem. Vel møtt!<br />
Styret<br />
Norsk Sjømannsforbund<br />
Region Vest<br />
6 Loggen 3/01
Tiltak for sjøfolk?<br />
Regjeringen gir svar etter valget<br />
Vent til etter valget, er regjeringens<br />
budskap når det gjelder<br />
tiltak som kan sikre norske sjøfolks<br />
arbeidsplasser i internasjonal<br />
fart. Stortinget ba i juni i fjor<br />
regjeringen legge frem forslag<br />
om slike tiltak. Regjeringen har<br />
nå klargjort at spørsmålet om<br />
sjøfolkenes konkurransevilkår<br />
fortsatt er til vurdering, og at<br />
eventuelle tiltak vil bli knyttet til<br />
statsbudsjettet for 2002. Det<br />
legges frem i oktober. Stortingsvalget<br />
finner sted i september.<br />
Etter en ny purring <strong>på</strong> regjeringen<br />
før <strong>på</strong>ske angående stortingsvedtaket<br />
om tiltak for sjøfolkene, svarte<br />
nærings- og handelsminister Grete<br />
Knudsen at statsbudsjettet for 2002 vil<br />
være rammen for slike tiltak. Stortinget<br />
ba regjeringen legge frem forslag i<br />
oktober i fjor, i forbindelse med statsbudsjettet<br />
for 2001.<br />
Regjeringens svar <strong>på</strong> stortingsvedtaket<br />
har vært etterlyst flere ganger, bl.a.<br />
<strong>på</strong> Haugesundkonferansen 2001. Der<br />
hevdet stortingsrepresentant <strong>Inge</strong>r<br />
Stolt-Nielsen fra Rogaland at arbeiderpartiregjeringen<br />
bevisst trenerer denne<br />
saken.<br />
Tirsdag 27. mars sendte <strong>Inge</strong>r Stolt-<br />
Nielsen følgende skriftlige spørsmål til<br />
nærings- og handelsminister Grete<br />
Knudsen:<br />
«Den 16. juni 2000 vedtok Stortinget<br />
en anmodningen til regjeringen om å<br />
legge frem forslag til tiltak som kunne<br />
sikre norske sjøfolks konkurransedyktighet<br />
innenfor EU-regelverket. Fortsatt<br />
har regjeringen ikke fremmet noen<br />
forslag i den retning Stortinget har bedt<br />
om, og det er heller ikke varslet at slik<br />
sak vil komme før sommeren. Når kan<br />
det forventes at Stortinget får seg forelagt<br />
forslag til tiltak som kan sikre<br />
norske sjømannsarbeidsplassers konkurransedyktighet?»<br />
Statsrådens svar<br />
Stortingets regelverk sier at slike skriftlige<br />
spørsmål fra stortingsrepresentanter<br />
til regjeringsmedlemmer må besvares<br />
skriftlig innen seks dager.<br />
Tirsdag 3. april svarte nærings- og<br />
handelsminister Grete Knudsen slik:<br />
«I regjeringens politiske grunnlag slår<br />
vi fast at maritim virksomhet utgjør en<br />
sterk norsk næringsklynge. Vi mener<br />
derfor at det er viktig å opprettholde<br />
denne næringen som har stor betydning<br />
for norsk næringsutvikling og sysselsetting,<br />
spesielt i distriktene. Når det<br />
gjelder refusjonsordningen for sysselset-<br />
ting av sjøfolk ble den videreført for<br />
2001 med gjeldende innretning og støttesats.<br />
Jeg regner med at refusjonsordningen<br />
vil bli tatt opp med Stortinget i<br />
proposisjonen om omprioriteringer og<br />
tilleggsbevilgninger <strong>på</strong> statsbudsjettet<br />
2001. Statsbudsjettet for 2002 vil være<br />
rammen for slike tiltak som spørsmålet<br />
viser til. Det er foreløpig drøftet i regjeringen<br />
at norske fergerederier i internasjonal<br />
trafikk må få samme konkurransesituasjon<br />
som andre nordiske land.<br />
Tiltak vurderes med sikte <strong>på</strong> budsjettet<br />
2002.»<br />
Utenriksfergene<br />
Fredag 23. mars sendte Nærings- og<br />
handelsdepartementet ut en pressemelding<br />
angående konkurranseforholdene<br />
for fergerederier i internasjonal trafikk<br />
– knyttet sammen med en norsk ambisjon<br />
om å endre dansk skipsfartspolitikk:<br />
«Regjeringen har gjort følgende<br />
vedtak når det gjelder fergerederiene<br />
Fjord Line og Color Line: Det arbeides<br />
sammen med de nordiske landene med<br />
sikte <strong>på</strong> at den danske ordningen gjøres<br />
mer restriktiv. Finansdepartementet og<br />
Nærings- og handelsdepartementet utarbeider<br />
forslag til ulike tiltak som<br />
sikrer mer likeverdighet for de norske<br />
fergerederiene sammenlignet med tilsvarende<br />
rederier i de øvrige nordiske<br />
land. Regjeringen tar sikte <strong>på</strong> at disse<br />
forslagene fremmes i statsbudsjettet for<br />
2002.»<br />
Danskene lar seg neppe bearbeide<br />
Det er antakelig det danske DIS-systemet<br />
med nettolønnsordning den norske<br />
regjeringen tar sikte <strong>på</strong> å gjøre «mer restriktiv».<br />
Fra høsten 2000 omfatter<br />
DIS-ordningen også utenriksferger i<br />
fart <strong>på</strong> Danmark.<br />
Men danskene lar seg neppe bearbeide.<br />
Dansk skipsfartspolitikk ligger<br />
fast, uttalte Danmarks skatteminister<br />
Ole Stavad til medlemsbladet høsten<br />
2000 (intervju i Loggen nr. 6/2000).<br />
I dag er Ole Stavad erhvervsminister,<br />
med ansvar for dansk skipsfart.<br />
Ole Stavad pekte <strong>på</strong> at DIS-ordningen<br />
ble etablert som en slags nødverge i<br />
en situasjon hvor valget var klart –<br />
enten å bli utslettet som sjøfartsnasjon,<br />
eller å ta opp konkurransen <strong>på</strong> verdenshavene<br />
ved å iverksette nødvendige<br />
tiltak fra dansk side.<br />
– Vi hadde og har et sterkt ønske om<br />
å drive skipsfart <strong>på</strong> internasjonalt konkurransedyktige<br />
vilkår, med utgangspunkt<br />
i Danmark. Og har man det, så<br />
nytter det ikke med fagre ord i festtaler.<br />
Det er knapt noen næring noe sted som<br />
<strong>Inge</strong>r Stolt-Nielsen ville ha svar <strong>på</strong><br />
spørsmålet om hvorfor regjeringen<br />
ikke har lagt frem forslag som kan<br />
sikre norske arbeidsplasser til sjøs.<br />
Grete Knudsen svarte at statsbudsjettet<br />
for 2002 vil være rammen for slike<br />
tiltak som spørsmålet viser til.<br />
Ole Stavad: Har man ønske om å drive<br />
skipsfart <strong>på</strong> internasjonalt konkurransedyktige<br />
vilkår, nytter det ikke med<br />
fagre ord i festtaler.<br />
er så konkurranseutsatt som skipsfart<br />
<strong>på</strong> det internasjonale plan. I en slik<br />
situasjon må man ta konsekvensen fullt<br />
ut. Det resulterte i at regjeringen og<br />
Folketinget la forholdene best mulig til<br />
rette for en konkurransedyktig skipsfart,<br />
bl.a. ved opprettelse av DIS, sa Ole<br />
Stavad til medlemsbladet.<br />
Loggen 3/01 7
• Tariffavtalen mellom Norsk Sjømannsforbund<br />
og Fiskebåtredernes<br />
Forbund/Norske Trålerrederiers<br />
Forening er revidert. Forhandlingene<br />
fant sted i Ålesund 21.<br />
mars, og partene hadde godkjent<br />
resultatet innen svarfristen 30.<br />
mars. Den reviderte avtalen innebærer<br />
bl.a. at hyrer og faste satser<br />
økes med 3,2% fra 1. april. Satsen<br />
for feriepenger økes til 12% fra<br />
samme tidspunkt.<br />
• Sjømannsforbundet fikk bl.a.<br />
gjennomslag for kravet om at<br />
medlemmene skal få refundert<br />
utgifter til repetisjonskurs, og at<br />
mannskap ikke lenger kan <strong>på</strong>legges<br />
å være disponible for rederiet<br />
uten godtgjørelse i oppsigelsestiden,<br />
dersom rederiet går til oppsigelser<br />
<strong>på</strong> grunn av at fartøyet<br />
ikke er i aktivitet.<br />
• Avtalen innebærer videre at<br />
partene i tariffperioden skal<br />
drøfte endringer i tariffsystemet<br />
knyttet til en analyse om utgifter i<br />
bruttofangst og fordeling av lott<br />
ved sammenslåing/investering i<br />
økt kvotegrunnlag. Eventuelle<br />
endringer vil kunne gjennomføres<br />
i tariffperioden.<br />
Norsk Sjømannsforbunds forhandlere<br />
i Ålesund: Rigmund<br />
Storøy, Tormod Storås, Johnny<br />
Hansen og Ole Koch.<br />
Fiskebåtredernes Forbund/<br />
Norske Trålerrederiers Forening:<br />
Jan Steffensen, Tore Roaldsnes,<br />
Øyvind Sandvik, <strong>Inge</strong> Møgster,<br />
Jahn Waage Aurdal, Webjørn<br />
Barstad og Audun Maråk.<br />
Protokollen<br />
TARIFFAVTALEN<br />
for havfiskeflåten revidert<br />
Etter tarifforhandlingene i<br />
Ålesund ble partene enige om følgende<br />
(paragrafene refererer seg til<br />
tariffavtalen av 1. april 2000):<br />
1. Hyrer og faste satser økes med<br />
3,2%.<br />
2. Satsen for feriepenger økes med<br />
0,9% til 12%.<br />
3. Egenandel <strong>på</strong> inntil 2.200,kroner<br />
ved gjennomført repetisjonskurs<br />
(fornyelse av sikkerhetskurs<br />
for fiskere) refunderes<br />
kursdeltaker etter søknad når<br />
vedkommende fisker har vært<br />
sammenhengende ansatt i rederiet<br />
i minimum 2 år.<br />
4. Bestemmelsen i vedlegg 5, Rekefiske<br />
med ferskfisk-/rundfrysetrålere,<br />
flyttes til §22. Nytt ledd i<br />
§22a skal lyde:<br />
«Ved rekefiske utbetales i tillegg<br />
til tabellen 1,4% ekstra av delingsfangsten<br />
til lik fordeling <strong>på</strong><br />
mannskap omfattet av denne<br />
tariff».<br />
Vedlegg 5 utgår av tariffavtalen.<br />
5. Nytt pkt. f i §2:<br />
«Mannskap som sies opp av rederiet<br />
<strong>på</strong> grunn av at fartøyet<br />
ikke er i aktivitet, kan ikke uten<br />
godtgjørelse <strong>på</strong>legges å være disponible<br />
for rederiet i oppsigelsestiden.<br />
Godtgjørelsens størrelse<br />
i denne sammenheng tilsvarer<br />
garantien pr. måned (§7.b)»<br />
6. §5 nr 4 litra d er omredigert og<br />
skal lyde:<br />
«På fangstturen skal mannskapet<br />
uten ekstrabetaling utføre<br />
den for driften nødvendige utskiftning<br />
av redskaper og vedlikeholdsarbeid<br />
med redskapene<br />
om bord.<br />
Alt bruk og all utrustning skal<br />
være klart fra rederiets side når<br />
det tas om bord.<br />
Reparasjoner av betydning er<br />
mannskapet uvedkommende,<br />
herunder bøting av not og trål av<br />
større omfang under fisket. Med<br />
reparasjoner av betydning forstås<br />
redskapsreparasjoner hvor repa-<br />
rasjonsarbeidet må foretas <strong>på</strong><br />
land. Når arbeidet utføres <strong>på</strong><br />
land fordi det er hensiktsmessig,<br />
anses arbeidet ikke som reparasjon<br />
av betydning, og gir dermed<br />
ikke grunnlag for ekstrabetaling.<br />
Mannskapet skal ha kr. 88,- pr.<br />
time i ekstrabetaling for arbeid<br />
som i utgangspunktet er mannskapet<br />
uvedkommende, men<br />
ikke for iland- og ombordbringelse<br />
av redskapen. Timesatsen<br />
gjelder uavhengig av ukedag og<br />
tid <strong>på</strong> døgnet, og timelister skal<br />
attesteres av skipper.<br />
Istandsettelse av redskaper som<br />
spleising av wire til sveiper, fotroper,<br />
headliner, merking av ny<br />
wire, bending av kuleliner,<br />
sammensetning av ny trål mv.,<br />
skal også i størst mulig utstrekning<br />
utføres i land. Utføres arbeidet<br />
av mannskapet betales timelønn<br />
som over.<br />
Mannskapet kan dog uten ekstrabetaling<br />
settes til arbeid som<br />
etter god sjømannsskikk <strong>på</strong>hviler<br />
mannskapet, så som rengjøring<br />
av skip og utstyr, under<br />
driften utbedring av skip,<br />
redskap og utstyr som hører til<br />
driften, og ombordbringelse og<br />
ilandbringelse av utstyr mm.»<br />
§5 nr. 4 litra h utgår.<br />
7. Tariffavgiften utgår av bruttofangst,<br />
og er en avgift til Fiskebåtredernes<br />
Forbund/Norske<br />
Trålerrederiers Forening.<br />
8. Partene vil i tariffperioden<br />
drøfte endringer i tariffsystemet<br />
knyttet til en analyse om utgifter<br />
i bruttofangst og fordeling av<br />
lott ved sammenslåing/investering<br />
i økt kvotegrunnlag. Endringer<br />
kan gjennomføres i tariffperioden,<br />
jfr. punkt 7 i protokoll<br />
av 6. juni 2000.<br />
9. Endringene gjennomføres med<br />
virkning fra 1. april 2001.<br />
8 Loggen 3/01
Vedtektskomiteen vil ha forslag<br />
Vi nærmer oss et nytt landsmøte i<br />
Norsk Sjømannsforbund, og det er<br />
mye som skal skje før møtet åpnes 23.<br />
september 2002 i Tromsø. Praktisk tilrettelegging<br />
har <strong>på</strong>gått siden punktum<br />
ble satt <strong>på</strong> landsmøtet i Haugesund<br />
1998. Og nå er det den organisatoriske<br />
delen som skal forberedes.<br />
Det største forberedende arbeidet<br />
gjelder vedtektene, og eventuelle vedtektsendringer.<br />
Forbundsstyret oppnevnte<br />
en vedtektskomite allerede i<br />
mai 2000, med følgende sammensetning:<br />
Anne-Beth Skrede (leder),<br />
Tormod Storås, Roy Nilsen, Anne<br />
Berit Nordhaug og Jarl S. Odinsen.<br />
Vedtektskomiteen har <strong>på</strong>begynt sitt<br />
arbeid, og alle tillitsvalgtutvalg og regionstyrer<br />
er blitt bedt om å komme<br />
med innspill og forslag til endringer av<br />
vedtektene, og å tilrettelegge for en<br />
bredest mulig debatt.<br />
Alle medlemmer har rett til å<br />
komme med forslag til landsmøtet. En<br />
god og demokratisk organisasjon er<br />
avhengig av at medlemmene deltar<br />
med sine meninger. Det er derfor<br />
viktig at flest mulig bruker sin rett, og<br />
deltar aktivt i å forme Sjømannsforbundets<br />
framtid. Vedtektene er funda-<br />
<strong>MS</strong> Kronprins Harald<br />
Flott fest for kreftsyke barn<br />
Igjen har folkene <strong>på</strong> <strong>MS</strong> Kronprins<br />
Harald arrangert en flott<br />
fest for kreftsyke barn, under<br />
landligge ved Hjortneskaien i<br />
Oslo. Deltakelsen var formidabel,<br />
rapporterer Lars A. Grindalen<br />
i aksjonskomiteen.<br />
Ca 130 gjester myldret om bord. Tradisjonen<br />
tro foregikk arrangementet i<br />
skipets flotte konferansesal, setter at<br />
alle først hadde vært en tur oppe hos<br />
kaptein Øivin Eek <strong>på</strong> broen – et besøk<br />
som alltid er like populært.<br />
Etter brobesøket benket alle seg<br />
rundt langbord hvor mat og prat gikk<br />
hånd i hånd. Profesjonell underholdning<br />
kunne vi også by <strong>på</strong>, noe som<br />
både små og store viste å sette pris <strong>på</strong>.<br />
Julenissen hører jo med, og han kom<br />
og delte ut julegaver til alle barna.<br />
Dette var nok et vellykket arrangement<br />
som ble avsluttet med overrekkelse<br />
av kr. 115.000,- – innsamlet fra<br />
lotterisalg, vaffelsalg m.m.<br />
Vi i komiteen vill gjerne få takke alle<br />
i Color Line for strålende innsats med<br />
salg av lodder m.m., det praktiske ved<br />
arrangementet og ikke minst takker vi<br />
kjøkkenpersonalet som velvillig stiller<br />
opp hvert år.<br />
Takk også stil skipsledelsen v/hotellsjef<br />
Karlsen. Takk også til ledelsen i<br />
Color Line for storslått pengegave.<br />
Vi har sammen forhåpentligvis<br />
bidratt til å spre litt lys i hverdagen for<br />
våre kreftsyke venner.<br />
På vegne av<br />
aksjonskomiteen for kreftsyke barn<br />
<strong>MS</strong> Kronprins Harald<br />
Lars A. Grindalen<br />
Forventningsfulle<br />
og sultne gjester<br />
ved pølsekjelen.<br />
«Kokkene» er for<br />
anledningen Daniel<br />
og Kim Andre Grindalen<br />
som «mønstret<br />
<strong>på</strong>» for denne<br />
turen.<br />
Julegaver til alle<br />
barna selvsagt<br />
– delt ut av Color<br />
Line-nissen.<br />
mentet vårt, som bestemmer hvordan<br />
vi skal fungere som forbund. Derfor<br />
er punktet «Vedtektsendringer» <strong>på</strong><br />
landsmøtets dagsorden det mest avgjørende.<br />
Vi oppfordrer alle medlemmer til å<br />
gå nøye gjennom vedtektene (finnes i<br />
infoheftet «Hvem-hva-hvor»), og<br />
komme med innspill og forslag til endringer.<br />
Vedtektskomiteen må ha inn<br />
forslag til endringer innen 1. juni<br />
2001. Adresse: Norsk Sjømannsforbund,<br />
Grev Wedels plass 7, 0151 Oslo.<br />
Anne-Beth Skrede<br />
organisasjonssekretær<br />
Kaptein Øivin Eek<br />
<strong>på</strong> Kronprins Harald<br />
tok imot alle festdeltakerne<br />
<strong>på</strong><br />
broen.<br />
To representanter<br />
fra Støtteforeningen<br />
for kreftsyke barn,<br />
sammen med aksjonskomiteens<br />
medlemmer Johnny<br />
Wæhler (nr. 2 fra<br />
venstre) og Anne<br />
Beate Mellegård<br />
(helt til høyre) <strong>på</strong> <strong>MS</strong><br />
Kronprins Harald.<br />
Loggen 3/01 9
Fiskerpensjonen<br />
Sjømannsforbundet:<br />
En privatisering av<br />
fiskernes pensjonsrettigheter<br />
vil være en katastrofe<br />
Sosial- og helsedepartementet<br />
sier det kan være aktuelt å<br />
omgjøre pensjonstrygden for<br />
fiskere til en frivillig ordning.<br />
Det vil ikke Norsk Sjømannsforbund<br />
akseptere. – Med det<br />
manglende sosiale nettverk som<br />
er knyttet til fiskeryrket, vil et<br />
forslag om at også pensjonsrettigheter<br />
skal privatiseres være<br />
en katastrofe, sier Sjømannsforbundet<br />
i et brev til departementet.<br />
I et høringsnotat om fiskerpensjonen<br />
reiser Sosial- og helsedepartementet<br />
(SHD) spørsmål som kan få vidtrekkende<br />
betydning for det sosiale sikkerhetsnettet<br />
til Sjømannsforbundets<br />
medlemmer i havfiskeflåten.<br />
Høringsnotatet ble sendt til en rekke<br />
berørte instanser, blant dem<br />
Sjømannsforbundet, med svarfrist<br />
1. mars.<br />
Sentralt står spørsmålet om fiskerpensjonen<br />
fortsatt skal være en pliktig<br />
ordning, eller om den skal gjøres frivillig<br />
og eventuelt privatiseres.<br />
Sjømannsforbundet avviser blankt<br />
tanken om en frivillig ordning eller en<br />
privatisering av fiskerpensjonen.<br />
I svarbrevet til departementet slår<br />
forbundet fast at dette ikke er noe<br />
alternativ til dagens fiskerpensjonsordning.<br />
– Med det manglende sosiale nettverk<br />
som er knyttet til fiskeryrket, vil<br />
et forslag om at også pensjonsrettigheter<br />
skal privatiseres være en katastrofe,<br />
sier forbundet i brevet til<br />
Sosial- og helsedepartementet.<br />
Reaksjonsbestemmelsen<br />
Departementets høringsnotatet tar<br />
formelt utgangspunkt i eventuelle endringer<br />
i lov om pensjonstrygd for<br />
fiskere, som ble vedtatt av Stortinget<br />
28. juni 1957 og trådte i kraft året<br />
etter.<br />
SHD reiser spørsmålet om å endre<br />
reaksjonsbestemmelsen knyttet til<br />
retten til å stå <strong>på</strong> blad B i fiskermanntallet<br />
(yrkesfiskere) når et pliktig<br />
medlem av pensjonstrygden for fiskere<br />
ikke betaler medlemspremie. Ifølge<br />
departementet innebærer det også en<br />
vurdering av om ordningen med fiskerpensjon<br />
fortsatt skal være pliktig.<br />
Departementet viser til at de lovendringer<br />
i fiskerpensjonen som trådte i<br />
kraft 1. januar 1994, bygde <strong>på</strong> forslag<br />
fra en arbeidsgruppe som avga sin<br />
rapport 31. januar 1992. Sjømannsforbundet<br />
var representert i denne<br />
arbeidsgruppen.<br />
Ønsker synspunkter<br />
Endringene besto bl.a. i at pensjonsalderen<br />
ble senket fra 62 til 60 år, og at<br />
alderspensjonen ble forhøyet fra 1 til<br />
1,6 ganger grunnbeløpet (G) i folketrygden.<br />
Samtidig ble et vedtatt at den<br />
som ikke betaler pliktig medlemspremie<br />
til pensjonstrygden for fiskere, skal<br />
strykes fra blad B i fiskermanntallet.<br />
Også andre forhold vedrørende<br />
ytelsene fra pensjonstrygden for<br />
fiskere har vært tatt opp i de senere år,<br />
særlig samordningen mellom fiskerpensjon<br />
og uførepensjon fra folketrygden.<br />
Departementet viser her til stortingsbehandlingen<br />
i 1993, der det<br />
blant annet ble lagt vekt <strong>på</strong> at det<br />
gjelder tilsvarende samordningsbestemmelser<br />
for andre statsgaranterte<br />
pensjonsordninger. Departementet<br />
kan ikke se at det er grunnlag for å<br />
vurdere dette spørsmålet isolert for<br />
fiskerpensjonen.<br />
Departementet viser til at spørsmålet<br />
om å revurdere reaksjonsbestemmelser<br />
knyttet til blad B i fiskermanntallet<br />
jevnlig tas opp – og ønsker derfor<br />
synspunkter fra høringsinstansene <strong>på</strong><br />
alternativer til dagens ordning.<br />
Frivillig ordning<br />
Et av alternativene i høringsnotatet<br />
fra Sosial- og helsedepartementet er å<br />
gjøre pensjonstrygden for fiskere til en<br />
frivillig ordning.<br />
10 Loggen 3/01
– Det har bl.a. vært kritisert at fiskerne<br />
«tvinges» til å være med i en<br />
pensjonsordning som blir samordnet<br />
med folketrygdens uførepensjon. I en<br />
frivillig ordning vil det ikke være<br />
aktuelt med reaksjon/tvangsinnkreving<br />
når det ikke betales premie. Som<br />
nevnt ovenfor utviklet fiskerpensjonsordningen<br />
seg i praksis til å være frivillig<br />
i årene 1971–1993. Det kan<br />
pekes <strong>på</strong> at forholdene er annerledes<br />
nå enn da pensjonstrygden for fiskere<br />
ble opprettet <strong>på</strong> slutten av 1950-årene.<br />
Det kan reises spørsmål om det lenger<br />
er nødvendig eller ønskelig å opprettholde<br />
en pliktig nedtrappingspensjon<br />
for fiskere. Folketrygden som bl.a.<br />
yter uførepensjon når inntektsevnen<br />
er nedsatt med 50 prosent eller mer <strong>på</strong><br />
grunn av sykdom eller skade, har nå<br />
være under oppbygging i over 30 år.<br />
Dessuten er det en særlig ordning med<br />
arbeidsløshetstrygd for fiskere.<br />
Dersom en går over til en frivillig<br />
ordning, er det fullt mulig å kombinere<br />
dette med for eksempel tariffavtaler<br />
der partene forplikter seg til å<br />
være med i ordningen, hvordan innbetaling<br />
av premie skal skje osv. Et argument<br />
mot en frivillig ordning, er at fiskerpensjonen<br />
for en stor del finansieres<br />
av fellesskapet gjennom omsetningsavgift<br />
<strong>på</strong> fisk. Det kan være<br />
betenkelig at bare en del av fiskerne vil<br />
kunne nyte godt av fellesmidlene.<br />
Etter departementet oppfatning bør<br />
det være opp til fiskernes organisasjoner<br />
å avgjøre om pensjonstrygden for<br />
fiskere skal være frivillig eller fortsette<br />
som en pliktig ordning slik det ble lagt<br />
opp til i 1993, sier departementet om<br />
dette alternativet.<br />
Pliktig ordning<br />
Sosial- og helsedepartementets andre<br />
alternativ er fortsatt pliktig ordning<br />
med fiskerpensjon.<br />
– Ønsker fiskernes organisasjoner at<br />
pensjonstrygden for fiskere fortsatt<br />
skal være en pliktig ordning, er det<br />
nødvendig at pliktig premie som ikke<br />
betales ved forfall kreves inn. Dersom<br />
dagens reaksjonsbestemmelse fjernes,<br />
vil det være nødvendig å innføre motregning<br />
med andre ytelser og tvangsinnkreving<br />
av premien. Aktuelle innkrevingsmåter<br />
for skyldig medlemspremie<br />
er etter vår oppfatning: 1.<br />
Kobling mellom innbetalt medlemspremie<br />
og retten til å stå <strong>på</strong> blad B i<br />
fiskermanntallet, slik ordningen er i<br />
dag. 2. Motregning med ytelser som<br />
administreres av Garantikassen for<br />
fiskere (særlig garantilott er aktuelt).<br />
3. Motregning med ytelser fra den kollektive<br />
sykepengeordningen for<br />
fiskere. 4. Tvangsinnkreving direkte<br />
overfor skyldneren. Det lovfestes at<br />
skyldig premie er tvangsgrunnlag for<br />
utlegg, slik at det ikke blir nødvendig<br />
med dom for kravet for å ta utlegg (tilsvarende<br />
den tidligere ordningen med<br />
utpanting). En slik ordning innebærer<br />
at skyldneren må dekke aktuelle omkostninger<br />
som <strong>på</strong>løper (for eksempel<br />
gebyr til namsmannen). Det kan også<br />
være aktuelt å innføre inkassogebyr.<br />
Dersom koblingen med fiskermanntallet<br />
fjernes, antar departementet at<br />
det bør innføres motregning med<br />
andre ytelser, og dessuten tvangsinnkreving<br />
gjennom utlegg i de tilfellene<br />
der det ikke er mulig å innkreve<br />
premien gjennom motregning. Etter<br />
departementets oppfatning blir en slik<br />
ordning noe mer administrativt belastende<br />
for Garantikassen enn dagens<br />
ordning, sier departementet om en<br />
fortsatt pliktig fiskerpensjonsordning.<br />
Fiskerpensjon-uførepensjon<br />
I svarbrevet til Sosial- og helsedepartementet,<br />
stiller Sjømannsforbundet<br />
spørsmål ved departementets <strong>på</strong>stand<br />
om at det ikke er grunnlag for å<br />
vurdere fiskerpensjonen isolert når det<br />
gjelder samordningsbestemmelsen<br />
mellom uførepensjon fra folketrygden<br />
og fiskerpensjonen.<br />
Sjømannsforbundet viser til en juridisk<br />
betenkning der konklusjonen er<br />
det motsatte av det som hevdes i departementets<br />
høringsnotat – nemlig at<br />
grunnlaget for å vurdere dette spørsmålet<br />
isolert er til stede.<br />
– Vi er videre gjort kjent med at betenkningen/høringen<br />
allerede er sendt<br />
til Fiskeridepartementet, hvor det bes<br />
om en vurdering fra lovavdelingen. På<br />
bakgrunn av foranstående ber vi også<br />
Sosial- og helsedepartementet vurdere<br />
og foreslå å oppheve samordningsbestemmelsen<br />
når det gjelder fiskerpensjonen,<br />
sier Sjømannsforbundet i<br />
brevet til departementet.<br />
Overdrevet?<br />
Sjømannsforbundet stiller også spørsmål<br />
ved at departementets fremstilling<br />
kan tolkes som om manglende innbetaling<br />
av pensjonsavgift til fiskerpensjonen<br />
er et <strong>på</strong>trengende problem.<br />
– Som organisasjon for størstedelen<br />
Fiskerpensjonen<br />
av havfiskerne har Norsk Sjømannsforbund<br />
ikke mottatt, eller registrert<br />
noen spesielle problemer knyttet til<br />
stryking fra blad B, som reaksjonsform<br />
for manglende innbetaling av<br />
pensjonsavgift, sier forbundet i brevet.<br />
Sjømannsforbundet foreslår<br />
primært at dagens ordning – altså<br />
fortsatt pliktig fiskerpensjonsordning<br />
– opprettholdes. Forbundet peker<br />
samtidig <strong>på</strong> at en direkte innkreving<br />
gjennom <strong>på</strong>legg til båteier å foreta<br />
premietrekk og sørge for innbetaling,<br />
er et alternativ departementet ikke har<br />
vurdert i høringsnotatet.<br />
Samtidig ber Sjømannsforbundet<br />
departementet å vurdere en heving av<br />
pensjonsytelsene til fiskerne, <strong>på</strong> bakgrunn<br />
av at fondsavkastningen ser ut<br />
til å bli langt bedre enn tidligere.<br />
Ulike pensjonsbehov<br />
Sjømannsforbundet viser til et møte i<br />
Sosial- og helsedepartementet 12. okt.<br />
2000, der forbundet anmodet departementet<br />
om at det blir utredet alternative<br />
pensjonsmodeller for fiskere.<br />
– Dette innebærer, slik vi ser det, at<br />
det kan være ulike pensjonsbehov<br />
knyttet til det å være havfisker og det å<br />
være kystfisker. Når det gjelder havfiskerne<br />
er skipper, styrmann, maskinist<br />
og stuert allerede omfattet av pensjonstrygden<br />
for sjømenn. Flere og<br />
flere av havfiskerne sammenligner seg<br />
med sjømenn for øvrig, og mange<br />
skifter mellom yrkene sjømann og<br />
fisker flere ganger i livet. Sett <strong>på</strong> bakgrunn<br />
av dette, er det for de fleste<br />
uforståelig at pensjonsordningene skal<br />
være forskjellige. Dessuten er havfiskeryrket<br />
minst like hardt som sjømannsyrket,<br />
og de fleste havfiskerne<br />
er utslitt allerede før 60 års alderen, og<br />
uføretrygd er i dag eneste alternativ.<br />
Med bakgrunn i det faktum som er<br />
fremført foran, er det direkte urimelig<br />
at havfiskerne ikke skal ha en fullverdig<br />
pensjon ved fylte 60 år. Vi ber <strong>på</strong><br />
nytt om at dette blir satt <strong>på</strong> dagsordenen,<br />
og møter gjerne departementet<br />
dersom det er ønskelig, sier Sjømannsforbundet<br />
i brevet til Sosial- og<br />
helsedepartementet.<br />
Loggen 3/01 11<br />
➜
Fiskerpensjonen<br />
Bakgrunnen<br />
Pensjonstrygden for fiskere ble<br />
opprettet i 1958, og er i dag en<br />
ordning med førtids alderspensjon<br />
for aldersgruppen fra 60 til<br />
67 år. I motsetning til pensjonstrygden<br />
for sjømenn tar pensjonstrygden<br />
for fiskere ikke<br />
sikte <strong>på</strong> å være en fulltids pensjonsordning.<br />
Full fiskerpensjon<br />
utgjør 1,6 ganger folketrygdens<br />
grunnbeløp, det vil si i dag om<br />
lag 78.500 kroner per år.<br />
Både fiskerpensjonen og sjømannspensjonen<br />
er tilpasset folketrygden,<br />
bl.a. slik at det ikke ytes førtids alderspensjon<br />
til den som har uførepensjon<br />
fra folketrygden for full uførhet. Ved<br />
gradert uførepensjon faller fiskerpensjon<br />
og sjømannspensjon delvis bort.<br />
Pensjonstrygden for fiskere er en<br />
pliktig ordning, og omfatter – med<br />
visse unntak – enhver som er oppført<br />
<strong>på</strong> blad B i fiskermanntallet, det vil si<br />
har fiske som hovedyrke. Pensjonstrygden<br />
finansieres ved medlemspremie<br />
og avgift <strong>på</strong> omsetning av fisk.<br />
Trygden er garantert av staten. Rikstrygdeverket<br />
er sentralstyre for pensjonstrygden<br />
for fiskere. Fra 1. januar<br />
1996 har pensjonstrygden vært administrert<br />
av Garantikassen for fiskere i<br />
Trondheim.<br />
Fiskermanntallet<br />
Fiskermanntalet ble i sin tid opprettet<br />
i forbindelse med at det ble innført en<br />
ulykkestrygd for fiskere i 1908. Senere<br />
har hjemmelen for fiskermanntallet<br />
vært i lovgivningen om yrkesskadetrygd<br />
og folketrygd, og fra 1983 i lov<br />
om rettledningstjenesten for fiskerinæringen,<br />
som nå er opphevet. I 1999<br />
ble hjemmelen for fiskermanntallet<br />
overført til lov om pensjonstrygd for<br />
fiskere. De gjeldende forskriftene for<br />
føring av fiskermanntallet ble fastsatt<br />
av Fiskeridepartementet i 1983, og er<br />
senere endret flere ganger. Ansvaret<br />
for føring av manntallet er tillagt<br />
Fiskeridirektoratet.<br />
Blad A og B<br />
Fiskermanntallet er organisert i blad<br />
A (biyrke) og blad B (hovedyrke).<br />
I dag er flere sosiale ordninger og en<br />
rekke rettigheter i fisket knyttet til fiskermanntallet.<br />
Dette gjelder følgende<br />
sosiale ordninger:<br />
• Garantiordningen, som sikrer fiskerne<br />
en garantert minsteinntekt.<br />
• Arbeidsledighetstrygd i fiske.<br />
• Pensjonstrygden for fiskere.<br />
• Særskilt yrkesskadedekning i folketrygden<br />
for fiskere.<br />
• Lovbestemt helårs sykepengedekning<br />
for fiskere uten krav til opptjeningstid.<br />
• Avtalebestemt kollektiv tilleggstrygd<br />
for sykepenger.<br />
Videre gjelder følgende særordninger<br />
knyttet til fiske:<br />
• Refusjon av avgifter <strong>på</strong> mineralolje.<br />
• Tilskudd til drift av lineegnesentraler.<br />
• Forskjellige ordninger innen fiskeriforvaltningen<br />
– tillatelse til kjøp av fiskefartøy (ervervstillatelse)<br />
og konsesjoner<br />
– reguleringsordninger for ulike fiskerier<br />
– visse rettigheter etter saltvannsfiskeloven.<br />
Pliktig pensjonspremie<br />
Vilkårene for å bli tatt opp i manntallet<br />
er knyttet til den årlige aktiviteten i<br />
fisket. Dessuten er det et vilkår for å<br />
stå <strong>på</strong> blad B i manntallet at pliktig<br />
premie til pensjonstrygden for fiskere<br />
betales.<br />
Da pensjonstrygden for fiskere ble<br />
innført i 1958, omfattet ordningen<br />
fiskere som var sykepengetrygdet, det<br />
ville stort sett si fiskere som sto <strong>på</strong><br />
blad B i fiskermanntallet. Medlemspremien<br />
ble innbetalt sammen med<br />
premien til yrkesskadetrygden og<br />
syketrygden, og kunne kreves inn ved<br />
utpanting.<br />
Fra 1. januar 1971 ble syketrygden<br />
og yrkesskadetrygden inkorporert i<br />
folketrygden. Dermed skulle det ikke<br />
lenger betales særskilt premie for<br />
ytelser ved sykdom og yrkesskade.<br />
Samtidig falt muligheten til å tvangsinndrive<br />
medlemspremien til pensjonstrygden<br />
for fiskere bort. Dette<br />
medførte at pensjonstrygden i praksis<br />
utviklet seg til en frivillig ordning.<br />
Riksrevisjonen slo i Dokument nr.<br />
1:3 (1993–94) fast at manglende innbetaling<br />
av pliktig premie til pensjonstrygden<br />
for fiskere hadde <strong>på</strong>ført<br />
trygden et ikke ubetydelig tap, og forutsatte<br />
at departementet sørget for at<br />
lovbestemt premie heretter ble riktig<br />
innfordret.<br />
Særskilt varsel<br />
Ordningen som ble innført 1. januar<br />
1994, innebærer at den som ikke<br />
betaler skyldig premie innen visse<br />
frister og etter særskilt varsel fra<br />
Garantikassen for fiskere, skal strykes<br />
fra blad B i fiskermanntallet. Ved å<br />
betale premien gjenopptas vedkom-<br />
mende i manntallet fra det tidspunktet<br />
betalingen skjer.<br />
At retten til å stå <strong>på</strong> blad B i fiskermanntallet<br />
med virkning fra og med<br />
1994 har vært knyttet til at pliktig<br />
medlemspremie blir betalt, har ført til<br />
at langt flere fiskere enn tidligere<br />
betaler premie til pensjonstrygden for<br />
fiskere. For eksempel bli det i 1993<br />
innbetalt premie for om lag 6.500<br />
fiskere, mens det i 1995 ble betalt<br />
premie for vel 10.000 fiskere. Slikt sett<br />
har reaksjonsbestemmmelsen knyttet<br />
til fiskermanntallet vært vellykket,<br />
ifølge høringsnotatet fra Sosial- og<br />
helsedepartementet (SHD).<br />
Forslaget om å innføre en reaksjonsbestemmelse<br />
knyttet til retten til<br />
å stå <strong>på</strong> blad B i fiskermanntallet, ble<br />
fremmet av en arbeidsgruppe som<br />
avga sin rapport 31. januar 1992. Et<br />
flertall av medlemmene i arbeidsgruppen<br />
mente at pensjonstrygden for<br />
fiskere skulle videreføres som en<br />
pliktig ordning, noe Sosial- og helsedepartementet<br />
fulgte opp og Stortinget<br />
sluttet seg til.<br />
Alternative muligheter<br />
Arbeidsgruppen pekte <strong>på</strong> følgende<br />
alternative muligheter til å inndrive<br />
premien i en pliktig ordning:<br />
1. Det settes som vilkår for å stå <strong>på</strong><br />
blad B i fiskermanntallet at medlemspremien<br />
til pensjonstrygden for<br />
fiskere et betalt.<br />
2. Båteier <strong>på</strong>legges å foreta trekk for<br />
premien og sørge for at den innbetales<br />
(aktuelt for de 2/3 av medlemmene<br />
som er båtmannskap).<br />
12 Loggen 3/01
3. Skyldig medlemspremie motregnes<br />
mot sosiale ytelser (for eksempel<br />
garantilott fra Garantikassen for<br />
fiskere og sykepenger, uførepensjon<br />
mv. fra folketrygden).<br />
4. Adgangen til å tvangsinndrive medlemspremien<br />
gjeninnføres.<br />
Det ble dessuten pekt <strong>på</strong> at dersom<br />
det gis mulighet til å opptjene pensjon<br />
utover 30 år, vil eldre fiskere kunne<br />
motiveres til å fortsette å betale medlemspremie.<br />
På den andre siden er gjeldende<br />
ordning i samsvar med andre<br />
obligatoriske pensjonsordninger.<br />
For øvrig gikk arbeidsgruppens flertall<br />
– alle unntatt to medlemmer – inn<br />
for at det settes som vilkår for å stå <strong>på</strong><br />
blad B i fiskermanntallet at medlemspremien<br />
til pensjonstrygden for<br />
fiskere er betalt, det vil si den ordning-<br />
en som Stortinget vedtok å innføre fra<br />
1. januar 1994.<br />
Arbeidsgruppens medlem fra Norsk<br />
Sjømannsforbund foreslo at båteier<br />
<strong>på</strong>legges å foreta trekk for premien og<br />
sørger for at den innbetales, mens<br />
medlemmet fra Finansdepartementet<br />
gikk inn for en frivillig ordning, slik at<br />
det ikke var behov for sanksjoner når<br />
premien ikke ble innbetalt.<br />
Sammenlegging av tjenestetid<br />
Sosial- og helsedepartementet<br />
foreslår en gunstigere ordning<br />
med sammenlegging av opptjent<br />
tjenestetid i sjømannspensjonsordningen,<br />
for å sikre<br />
retten til å få fiskerpensjon.<br />
I høringsnotatet viser Sosial- og helsedepartementet<br />
til at minstekravet til<br />
tjenestetid for å få rett til fiskerpensjon<br />
i dag er 750 premieuker. Den som<br />
ikke har nok premieuker, kan likevel<br />
få rett til pensjon dersom vedkommende<br />
har opptjent tjenestetid i andre<br />
tjenestepensjonsordninger som omfattes<br />
av samordningsloven av 6. juli<br />
1957 (om samordning av pensjons- og<br />
trygdeytelser).<br />
Tjenestetiden i de forskjellige pensjonsordningene<br />
kan <strong>på</strong> visse vilkår<br />
legges sammen, og samlet tjenestetid<br />
legges til grunn i forhold til minstekravet<br />
for rett til pensjon. Ved beregning<br />
av pensjonen benyttes bare tjenestetid<br />
opptjent i ordningen.<br />
Et av vilkårene for å kunne gi<br />
pensjon ved å legge sammen tjenestetid<br />
er at det er opptjent minst 1/10 av<br />
full pensjonsgivende tjenestetid, det<br />
Kritikk<br />
Etter at myndighetene vedtok<br />
koblingen mellom fiskermanntallet<br />
og innbetalt medlemspremie<br />
til fiskerpensjonen med<br />
virkning fra 1. januar 1994, har<br />
denne koblingen stadig vært<br />
utsatt for kritikk - blant annet<br />
fra berørte fiskere og deres<br />
organisasjoner.<br />
Begrunnelsen for kritikken har vært at<br />
det er urimelig at unnlatelse/forsinkelse<br />
med å betale medlemspremien til<br />
pensjonstrygden for fiskere fører til at<br />
rettigheter som ikke har noe med fiskerpensjonen<br />
å gjøre kan gå tapt,<br />
vil si 156 uker i pensjonstrygden for<br />
fiskere. Et annet vilkår er at det bare<br />
kan legges sammen med tjenestetid i<br />
ordninger der vedkommende har<br />
nådd pensjonsalderen, eventuelt<br />
mottar pensjon fra en tidligere alder.<br />
Sjømannspensjonen<br />
Ifølge departementet er sammenleggingsbestemmelsen<br />
særlig aktuell for<br />
sjømannspensjonen og fiskerpensjonen.<br />
Samordningsutvalget foreslo i 1995<br />
at det skulle tas inn regler om<br />
sammenlegging av tjenestetid i lov om<br />
pensjonstrygd for sjømenn og lov om<br />
pensjonstrygd for fiskere, avgrenset til<br />
å gjelde tjenestetid opptjent i disse to<br />
førtidspensjonsordningene. Utvalget<br />
foreslo samtidig en utvidelse av adgangen<br />
til å legge sammen tjenestetid,<br />
ved at kravet til å ha opptjent minst<br />
1/10 av tjenestetid i ordningen reduseres<br />
til ett år, det vil si for pensjonstrygden<br />
for fiskere fra någjeldende 156<br />
premieuker til 52 premieuker.<br />
I forbindelse med en revisjon av lov<br />
om pensjonstrygd for sjømenn ble det<br />
ved lov av 16. juni 2000 vedtatt en bestemmelse<br />
om sammenlegging med<br />
samt at ordningen fører til en administrativ<br />
ekstrabelastning. Kritikken<br />
har ifølge Sosial- og helsedepartementet<br />
særlig dreid seg om følgende<br />
forhold:<br />
• Bortfall av rettigheter i den kollektive<br />
tilleggstrygden for sykepenger som<br />
sikrer 100 prosent sykepengedekning<br />
fra første dag. Det har vært hevdet at<br />
siden denne ordningen finansieres<br />
gjennom en generell produktavgift,<br />
er det urimelig at rettighetene faller<br />
bort dersom innbetalingen av medlemsavgift<br />
til pensjonstrygden for<br />
fiskere er misligholdt.<br />
• Bortfall av rettigheter innen fiskeriforvaltningen<br />
som er knyttet til fiskermanntallet.<br />
Det hevdes at det er<br />
urimelig at fiskere som ikke betaler<br />
pensjonspremien kan miste fiskerirettigheter.<br />
Det pekes spesielt <strong>på</strong><br />
Fiskerpensjonen<br />
tjenestetid opptjent i pensjonstrygden<br />
for fiskere, i tråd med forslaget fra<br />
samordningsutvalget. Endringen<br />
trådte i kraft 1. januar 2001.<br />
Forslag følges opp<br />
Sosial- og helsedepartementet finner<br />
det naturlig at samordningsutvalgets<br />
forslag følges opp også for pensjonstrygden<br />
for fiskere, slik at det kan ytes<br />
fiskerpensjon ved sammenlegging av<br />
tjenestetid i de to ordningene når det<br />
er opptjent minst 52 premieuker, mot i<br />
dag 156 premieuker. Samtidig bør det<br />
lovfestes at sammenlegging bare kan<br />
skje med tjenestetid i pensjonstrygden<br />
for sjømenn, fordi det bare er dette<br />
som forekommer i praksis.<br />
– Vi har fått opplyst fra Rikstrygdeverket<br />
at Garantikassen for fiskere<br />
regner med at utvidelsen vil omfatte<br />
om lag ti medlemmer per år, og at<br />
merutgiftene til pensjon og økt ressursbruk<br />
vil bli uten særlig betydning.<br />
Rikstrygdeverket har sagt seg enig i at<br />
det innføres en slik endringer, sier departementet<br />
i høringsnotatet.<br />
Sjømannsforbundet har ingen<br />
merknad til departementets forslag <strong>på</strong><br />
dette punkt.<br />
konsekvenser for andre enn den som<br />
ikke har innbetalt premien (uskyldig<br />
tredjepart, som kan være mannskapet<br />
eller kjøperen av et fartøy). Som<br />
eksempel kan nevnes at detter at et<br />
fartøy er solgt, viser det seg at fiskerirettigheter<br />
er falt bort fordi selgeren<br />
ikke har betalt premie til pensjonstrygden<br />
for fiskere og derfor<br />
var strøket av fiskermanntallet.<br />
• Administrative forhold. Det pekes <strong>på</strong><br />
at arbeidet med manntallsføringen<br />
krever nøyaktighet og er en tidkrevende<br />
prosess. Premie til pensjonstrygden<br />
for fiskere kreves inn to<br />
ganger i året, og det fører til en<br />
administrativ ekstrabelastning at<br />
fiskere som ikke har betalt premie<br />
skal strykes av manntallet, og eventuelt<br />
føres inn igjen senere dersom<br />
premien betales.<br />
Loggen 3/01 13
Rusmiddelkontroll om bord<br />
Sjøfolkenes rettssikkerhet<br />
skal ivaretas<br />
De tre norske sjømannsorganisasjonene<br />
og Norges Rederiforbund<br />
har inngått en avtale<br />
om retningslinjer for rusmiddelkontroll<br />
om bord. Avtalen<br />
presiserer at sjøfolkenes rettssikkerhet<br />
skal ivaretas ved<br />
kontrollen, og at alle ansatte<br />
eller grupper av ansatte skal<br />
stilles likt i forhold til den kontroll<br />
som gjennomføres.<br />
Avtalen mellom Norsk Sjømannsforbund,<br />
Norsk Sjøoffisersforbund og<br />
Det norske maskinistforbund og<br />
Norges Rederiforbund omfatter<br />
sjøfolk <strong>på</strong> skip i Norsk Ordinært<br />
Register (NOR) og nordisk ansatte <strong>på</strong><br />
skip i Norsk Internasjonalt Skipsregister<br />
(NIS).<br />
Avtalen slår fast at kontrolltiltakene<br />
skal gjennomføres i samsvar med de<br />
internasjonale retningslinjer FNs sjøfartsorganisasjon<br />
IMO har fastsatt<br />
gjennom STCW-konvensjonen. For<br />
tankskip er avtalen knyttet opp mot<br />
de oljeselskapenes retningslinjer – de<br />
såkalte OCIMF-reglene (OCIMF står<br />
for Oil Company International<br />
Marine Forum).<br />
Avtalen sier videre at alle ansatte<br />
skal informeres om kontrolltiltakenes<br />
formål og praktiske konsekvenser, før<br />
tiltakene settes i verk.<br />
Ifølge avtalen må det foreligge samtykke<br />
fra den ansatte for å kunne<br />
foreta prøvetaking og kontroll. Slik<br />
samtykke skal frem går av den ansattes<br />
ansettelseskontrakt eller særlig erklæring.<br />
Ordlyden i en slik erklæring følger<br />
som vedlegg til avtalen mellom sjømannsorganisasjonene<br />
og Rederiforbundet,<br />
og er gjengitt i faksimile <strong>på</strong><br />
denne siden.<br />
Ifølge Rederiforbundet har rusmiddelkontroll<br />
vært utøvet av norske rederier<br />
siden 1988/89 og mange rederier<br />
har allerede interne retningslinjer<br />
for slik testing. I den senere tid har det<br />
vært økende fokus <strong>på</strong> dette temaet<br />
– både behovet for kontroll og den enkeltes<br />
rettssikkerhet. Rusmiddelkontroll<br />
er for tiden ikke lovregulert.<br />
I. Hovedretningslinjer<br />
1. Rusmiddelkontroll med seilende<br />
personell har sitt grunnlag i tekniske,<br />
økonomiske, sikkerhets- og<br />
helsemessige hensyn. Den policy<br />
som fastlegges og de tiltak som innføres,<br />
må ikke gå utover det som er<br />
nødvendig og saklig begrunnet i det<br />
enkelte rederis virksomhet og<br />
behov.<br />
Kontrolltiltakene skal gjennomføres<br />
i overensstemmelse med IMOs<br />
STCW circ. <strong>MS</strong>C/595 – Drug and<br />
alcohol abuse screening programme<br />
guidelines, av 11. mai 1992, dvs. de<br />
skal:<br />
• avdekke narkotika- og alkoholmisbruk.<br />
• utføres med diskresjon og hensyn til<br />
privatlivets fred, slik at den ansatte<br />
ikke krenkes, nedverdiges eller <strong>på</strong><br />
annen måte utsettes for unødige belastninger.<br />
• ivareta individets rettssikkerhet.<br />
For tankskip vil det også bli lagt<br />
vekt <strong>på</strong> de retningslinjer som er utformet<br />
av Oil Company International<br />
Marine Forum (OCIMF).<br />
2. Alle ansatte eller grupper av ansatte<br />
skal stilles likt i forhold til den kontroll<br />
som gjennomføres i henhold til<br />
pkt. 1.<br />
3. Spørsmål vedrørende innføring<br />
eller endringer av rederiets retningslinjer<br />
for rusmiddelkontroll skal behandles<br />
i henhold til Hovedavtalens<br />
bestemmelser og skal utgjøre en del<br />
av rederiets kvalitetsikringssystem.<br />
I rederier med rederistyre skal disse<br />
spørsmål også forelegges rederistyret.<br />
4. Før nye tiltak settes i verk, skal de<br />
ansatte ha fått informasjon om tiltakenes<br />
formål og praktiske konsekvenser.<br />
Rederiledelsen og de tillitsvalgte/<br />
verneombudet skal hver for<br />
seg og i fellesskap bidra til at nødvendig<br />
informasjon blir gitt de<br />
ansatte.<br />
5. Rusmiddelkontroll kan foretas ved:<br />
a) <strong>på</strong>mønstring/ansettelse,<br />
b) faste rutinemessige helsekontroller,<br />
men ved denne helsekontroll<br />
kan det kun testes for narkotika<br />
og ikke alkohol,<br />
c) uanmeldt kontroll om bord <strong>på</strong> rederiets<br />
initiativ,<br />
d) kritiske situasjoner/begivenheter<br />
for å sikre bevis,<br />
e) berettiget mistanke om <strong>på</strong>virkning<br />
av narkotika eller alkohol.<br />
6) Prøvetaking og testing iht. pkt. 5<br />
foretas etter følgende retningslinjer:<br />
a) Planlagte tester ved <strong>på</strong>mønstring/<br />
ansettelse/helsekontroll utføres<br />
av medisinsk personell som ikke<br />
er ansatt i rederiets tjeneste.<br />
b) Uanmeldt kontroll om bord<br />
utføres av medisinsk personell.<br />
Annet personell skal ha relevant<br />
opplæring og ikke være ansatt i<br />
rederiets tjeneste. Uanmeldt<br />
alkoholtest med pusteapparat<br />
kan utføres av skipets kaptein<br />
eller andre om bord som har fått<br />
særlig opplæring.<br />
c) Ved mistanke om bruk av rusmidler,<br />
ulykker eller andre kritiske<br />
situasjoner der det er behov<br />
for å sikre bevis kan tester utføres<br />
av kapteinen eller andre om bord<br />
som har fått særlig opplæring.<br />
Den ansatte kan kreve at verneombud<br />
eller annen representant<br />
fra mannskapet er tilstede.<br />
7. Prosedyrer for prøvetaking, registrering,<br />
oppbevaring, oversendelse<br />
av urinprøver til laboratorium<br />
skal skje etter retningslinjer<br />
fra Statens Rettstoksikologiske<br />
Institutt eller tilsvarende betryggende<br />
retningslinjer fra et godkjent<br />
laboratorium med stor vekt<br />
<strong>på</strong> nøyaktighet, diskresjon og<br />
anonymitet. Ansvaret for hvorledes<br />
prosedyrene gjennomføres vil<br />
14 Loggen 3/01
Her er ordlyden i den erklæringen som følger som vedlegg til avtalen mellom de norske sjømannsorganisasjonene og<br />
Norges Rederiforbund om retningslinjer for rusmiddelkontroll om bord.<br />
uansett ligge hos det enkelte<br />
rederi.<br />
8. Arbeidsgiver skal kun meddeles om<br />
prøvene er negative eller positive og<br />
eventuell grad.<br />
9. Lov om registrering av personopplysninger<br />
gjelder for rederienes registrering<br />
av opplysninger i forbindelse<br />
med kontrolltiltakene.<br />
II. Særlige forhold<br />
1. For å kunne foreta prøvetaking og<br />
kontroll må det foreligge samtykke<br />
fra den ansatte. Slikt samtykke skal<br />
fremgå av den ansattes ansettelseskontrakt<br />
eller særlig erklæring.<br />
2. Kontrollen skal omfatte alle, men<br />
kan begrenses til vaktgående personell<br />
eller grupper med særlig ansvar.<br />
Alle ansatte i samme situasjon skal<br />
imidlertid behandles likt.<br />
3. Enkelte havnestater vil kunne ha<br />
egne regler som gir havnestaten<br />
adgang til å foreta kontroll med<br />
blodprøver. Rederiene må så langt<br />
som mulig sørge for at den ansatte<br />
ikke utsettes for unødvendige<br />
belastninger i denne sammenheng.<br />
4. Kontrollen skal være basert <strong>på</strong><br />
urinprøve for narkotika og <strong>på</strong><br />
pusteapparat for alkohol.<br />
5. Uanmeldte kontroller bør skje<br />
mens skipet ligger i havn, hvis ikke<br />
befrakter har satt krav om at kontrollen<br />
skal skje i sjøen eller operative<br />
forhold gjør dette vanskelig.<br />
6. Rederiet skal utpeke en medarbeider<br />
som har det overordnede ansvar<br />
for rederiets rusmiddelkontroll, og<br />
dessuten være de ansattes kontaktperson<br />
i slike spørsmål.<br />
7. Sjømannsloven § 43 gir rederiet<br />
adgang til å fastsette ordensregler,<br />
hvilket også gir adgang til å fastsette<br />
en instruks vedrørende rusmidler.<br />
Nevnte instruks vil kunne ha regler<br />
om at:<br />
• <strong>Inge</strong>n sjømann skal føre et skip<br />
eller håndtere dets tekniske utstyr<br />
hvis vedkommende er <strong>på</strong>virket av<br />
narkotika eller alkohol.<br />
• Alle mannskapsmedlemmer skal til<br />
enhver tid være i stand til å utøve de<br />
handlinger som er <strong>på</strong>krevet i en<br />
nødsituasjon.<br />
• OCIMFs retningslinjer skal følges i<br />
den utstrekning befrakter eller<br />
rederiet ønsker dette, jf. foran pkt.<br />
I nr. 1.<br />
• Rederiets ordensregler kan angi de<br />
alkohol- og narkotikagrenser som<br />
skal følges.<br />
• Brudd <strong>på</strong> rederiets instrukser og<br />
retningslinjer vedrørende rusmidler<br />
kan gi grunnlag for oppsigelse eller<br />
avskjed i henhold til sjømannslovens<br />
regler.<br />
8. Denne ordning vil gjelde for NORskip<br />
og nordiske ansatte <strong>på</strong> NISskip.<br />
Oslo, 7. februar 2001<br />
Norges Rederiforbund<br />
Norsk Sjømannsforbund<br />
Det norske maskinistforbund<br />
Norsk Sjøoffisersforbund<br />
Loggen 3/01 15
Sølv til Bente & Gry <strong>på</strong> <strong>MS</strong> Nordnorge<br />
Gullmedaljen glapp, såvidt, men Bente<br />
Bjordal og Gry Håland <strong>på</strong> hurtigruteskipet<br />
<strong>MS</strong> Nordnorge sikret seg en<br />
flott sølvplass i norgesmesterskapet for<br />
servitørlærlinger i Stavanger.<br />
Vinnere ble et lærlingelag fra restaurant<br />
Statholdergaarden, et velrenommert<br />
spisested i Oslo.<br />
Laget fra <strong>MS</strong> Nordnorge var med<br />
andre ord i godt selskap, og sølvmedaljen<br />
fra NM i Stavanger er utvilsomt<br />
også en flott attest til skip og<br />
rederi (OVDS i Narvik) som lærlingebedrift.<br />
Restaurantsjef Marlén Hauge <strong>på</strong><br />
<strong>MS</strong> Nordnorge gir <strong>på</strong> sin side en fin<br />
attest til de to servitørlærlingene, som<br />
er <strong>på</strong> toårskontrakt om bord.<br />
– De var bare to fattige poeng fra<br />
gullmedaljen i Stavanger, sier hun til<br />
medlemsbladet. – Og vi er selvfølgelig<br />
strålende fornøyd med innsatsen til<br />
Bente og Gry.<br />
På bildet er Marlén Hauge (hun<br />
sitter for øvrig i Sjømannsforbundets<br />
LO Service satser mer <strong>på</strong> reiselivet<br />
I samarbeid med Norsk Sjømannsforbund<br />
og fem andre LOforbund<br />
vil LO Service satse mer<br />
<strong>på</strong> reiselivet. Målet er å sette<br />
reiselivet høyere <strong>på</strong> dagsorden<br />
overfor myndighetene og de<br />
ulike interesseorganisasjoner<br />
– så vel som innad i LO.<br />
De forbund som foreløpig deltar er:<br />
Hotell og Restaurantarbeiderforbundet,<br />
Handel og Kontor, Norsk Transportarbeiderforbund,<br />
Norsk Sjømannsforbund,<br />
Fellesforbundet og<br />
Norsk Arbeidsmandsforbund.<br />
Jens-Petter Hagen, informasjonsansvarlig<br />
i Hotell og Restaurantarbei-<br />
derforbundet, er ansatt i stillingen<br />
som reiselivssekretær. Han vil arbeide<br />
halv tid med disse oppgavene. Prosjektet<br />
vil foreløpig gå over to år. Det organiseres<br />
med et eget reiselivsutvalg i<br />
LO Service hvor alle de involverte<br />
forbund er representert. Det første<br />
målet for prosjektet er å få etablert et<br />
kontaktforum mellom organisasjonene<br />
i reiselivet og myndighetene.<br />
Prosjektet vil fokusere det å bedre<br />
organisasjonsoppslutningen i bransjen.<br />
Dette vil vi gjøre gjennom å<br />
bidra til å styrke reiselivets plass i den<br />
totale næringspolitikken. Det er viktig<br />
å bedre lønnsomheten – som igjen gir<br />
grunnlag for bedre lønnsevne og mer<br />
Anbefaler Forbundsskolen<br />
Synnøve Berntsen (bildet) fra Tromsø<br />
deltok <strong>på</strong> Forbundsskolen Trinn 1 <strong>på</strong><br />
Halvorsbøle i februar i år - og hun er<br />
full av lovord over kursopplegget.<br />
– Forbundsskolen er et utmerket organisasjonskurs<br />
som jeg vil anbefale<br />
<strong>på</strong> det varmeste til andre forbundsmedlemmer,<br />
og kanskje spesielt folk i<br />
havfiskeflåten, sier hun til medlemsbladet.<br />
Havfiskeflåten har vært underrepresentert<br />
<strong>på</strong> Sjømannsforbundets sentrale<br />
kurs, og det mener Synnøve<br />
landsstyre), flankert av Bente Bjordal<br />
(til venstre) og Gry Håland.<br />
utviklingsorienterte bedrifter. Det<br />
andre hovedområdet å sette skarpere<br />
lys <strong>på</strong> bransjens svarte sider.<br />
Innenfor denne rammen er aktuelle<br />
tema: Internasjonalisering, samarbeid<br />
i bransjen, avgifter og avgiftsnivå,<br />
skatt og bevilgningspolitikken, kompetanse-<br />
og sertifiseringsspørsmål.<br />
Jens-Petter Hagen (43) kommer fra<br />
Hotell og Restaurantarbeiderforbundet<br />
hvor han har vært siden 1992. De<br />
første årene som regionsekretær <strong>på</strong><br />
Østlandet og den siste tiden som leder<br />
av informasjons- og organisasjonsavdelingen.<br />
Før dette var han tilknyttet<br />
Opplæringsrådet for Hotell og Restaurantfag<br />
som sekretariatsleder.<br />
Berntsen er beklagelig. Hun kommer<br />
selv fra havfiskeflåten, senest som<br />
stuert <strong>på</strong> <strong>MS</strong> Barentstrål.<br />
– Forbundsskolen gir som sagt utmerket,<br />
faglig skolering og det bør<br />
også medlemmene i havfiskesektoren<br />
være oppmerksom <strong>på</strong> – og benytte seg<br />
av, sier hun.<br />
Trinn 1 ga mersmak, og Synnøve<br />
Berntsen har allerede meldt seg <strong>på</strong><br />
Forbundsskolen Trinn 2, som finner<br />
sted <strong>på</strong> Hell i Stjørdal 12.–15. juni.<br />
16 Loggen 3/01
Tyske sjøfolk med i<br />
Europas største fagforbund<br />
En ny fagforeningskjempe<br />
med rundt<br />
tre millioner medlemmer<br />
ble stiftet i<br />
Tyskland i mars.<br />
Det nye serviceforbundet<br />
ver.di representerer<br />
over tusen yrker - fra sjøfolk<br />
og mediafolk, til kirketjenere og børsfunksjonærer.<br />
Navnet er en forkortelse for Vereinte<br />
Dienstleistungsgewerkschaft, eller<br />
Forente Serviceforbund, som fremsto<br />
etter sammenslåing av fagforbundene<br />
IG Medien, DPG, HBV, DAG og<br />
ÖTV. Sjøfolkene var med i ÖTV, forbundet<br />
for offentlige tjenester, transport<br />
og trafikk.<br />
Jan Kahmann (53), sjøfolkenes<br />
fremste representant i ÖTV, er valgt<br />
På samme lag<br />
Stortingsrepresentantene Steinar Bastesen<br />
og <strong>Inge</strong>r Stolt-Nielsen – her<br />
fotografert under en skipsfartspolitisk<br />
paneldebatt <strong>på</strong> Haugesundkonferansen<br />
2001 – er nå <strong>på</strong> samme lag. Stolt-<br />
Nielsen har meldt seg ut av Høyre og<br />
stiller <strong>på</strong> førsteplass <strong>på</strong> Kystpartiets<br />
stortingsliste i Rogaland. På Haugesundkonferansen<br />
fikk Stolt-Nielsen<br />
ros for sin innsats for sjøfolkene i<br />
Stortinget. Hun har uttalt at hun vil<br />
fortsette arbeidet for skipsfarten<br />
generelt og sjøfolkene spesielt hvis<br />
hun får plass <strong>på</strong> Stortinget etter<br />
høstens stortingsvalg.<br />
Kravet til generell studiekompetanse<br />
er droppet. Høyskolen i Bergen<br />
inviterer sjøfolk til en treårig utdanning<br />
som vil gjøre dem til yrkesfaglærere.<br />
Forutsetningen er at de aktuelle<br />
sjøfolkene har fagbrev innen<br />
elektrofag og mekaniske fag, og<br />
minimum to års relevant praksis.<br />
Høyskolen kaller det en unik mulighet<br />
til å ta et høyskolestudium, og<br />
hevder at det er en utdanning for<br />
fremtiden – med en rekke muligheter<br />
i skoleverk og næringsliv.<br />
Dette studietilbudet er en prøveordning,<br />
og gjelder dem som setter<br />
seg <strong>på</strong> skolebenken til høsten.<br />
inn i forbundsstyret i ver.di. Forbundsleder<br />
Frank Bsirske (49)<br />
kommer også fra ÖTV. ver.di er tilsluttet<br />
den tyske landsorganisasjonen<br />
DGB.<br />
Drivkraften bak sammenslåingen<br />
var bl.a. ønsket om større innflytelse<br />
og slagkraft for forbundsmedlemmene<br />
i samfunnet generelt, og å kunne stå<br />
sterkere overfor arbeidsgivene og politikere.<br />
Både forbundspresident Johannes<br />
Rau og forbundskansler Gerhard<br />
Schröder var gjester <strong>på</strong> stiftelseslandsmøtet<br />
i Berlin.<br />
Med tre millioner medlemmer har<br />
ver.di overtatt som Europas største<br />
fagforbund etter IG Metall, som med<br />
sine snaut tre millioner medlemmer<br />
lenge var det dominerende fagforbund<br />
i Tyskland.<br />
Forklaringen <strong>på</strong> at man har<br />
droppet krav til generell studiekompetanse<br />
i dette tilfellet? Enkel, sier<br />
Høyskolen i Bergen til medlemsbladet.<br />
– I årene fremover venter man<br />
en prekær mangel <strong>på</strong> yrkesfaglærere,<br />
fordi studentene velger andre studieretninger.<br />
Derfor forsøker man bl.a.<br />
å kapre aktuelle sjøfolk til de ledige<br />
studieplassene for treårig yrkesfaglærerutdanning.<br />
Fra og med 2002 kreves det generell<br />
studiekompetanse når det<br />
gjelder denne utdanningen. Men fra<br />
1. januar i år åpnet en lovendring<br />
studiemuligheter for personer som<br />
Frank Bsirske er<br />
forbundsleder i<br />
ver.di.<br />
Jan Kahmann er<br />
sjøfolkenes representant<br />
i forbundsstyret<br />
i<br />
ver.di.<br />
Den ny fagforeningskjempen er delt<br />
opp i 13 distrikter i Tyskland, og har<br />
108 regionkontorer. Forbundet har til<br />
sammen 5.100 personer <strong>på</strong> lønningslisten.<br />
Høyskoletilbud til sjøfolk med fagbrev<br />
er over 25 år, og som mangler<br />
formell studiekompetanse. De kan<br />
sikre seg studieplass <strong>på</strong> basis av erfaring<br />
og annen tilleggskompetanse<br />
– det som kalles realkompetanse.<br />
Høyskolen i Bergen opplyser at<br />
søknadsfristen for den yrkesfaglærerutdanningen<br />
som starter i høst,<br />
er satt til 15. april. Men 25. juli har<br />
de har noe de kaller «Restetorget»,<br />
det vil si et tilbud om ledige studieplasser.<br />
Interesserte kan ta kontakt med<br />
opptakskontoret ved Høyskolen i<br />
Bergen – telefon 55 58 75 04 – for<br />
ytterligere opplysninger.<br />
Loggen 3/01 17
STIPEND<br />
OSLO INTERNASJONALE SJØMANNSHJE<strong>MS</strong> FOND<br />
Oslo Internasjonale Sjømannshjems Fond (OISF) har besluttet å opprette en stipendieordning<br />
ment for å styrke rekrutteringen til sjøens yrker. Norsk Sjømannsforbund skal i den<br />
forbindelse administrere en del av ordningen.<br />
Stipendet vil bli tildelt søkere som har bestemt seg for en karriere til sjøs. Tildelingen vil skje<br />
to ganger per år, fortrinnsvis i oktober og mars.<br />
Søknadsskjemaet m/bekreftelse <strong>på</strong> at man er elev ved skolen må være forbundet i hende<br />
senest 15. september 2001.<br />
Søknadsskjema for OISF-stipend<br />
Navn: ................................................................................................................................................<br />
Adresse: ............................................................................................................................................<br />
........................................................................... Skattekommune:....................................................<br />
Telefon: ...................................................................................... Kontonr.: .......................................<br />
Født når og hvor: ........................................................................ Personnr.: ......................................<br />
Sivilstand:..........................................................................................................................................<br />
Aktivitet det søkes stipend for: ...........................................................................................................<br />
Aktivitetens varighet: .........................................................................................................................<br />
Eventuell tidligere fartstid: .................................................................................................................<br />
Rederi: ..............................................................................................................................................<br />
Fartsområde: .....................................................................................................................................<br />
Fartøytype: ........................................................................................................................................<br />
Fremtidige planer: .............................................................................................................................<br />
Andre forhold av betydning som søkeren mener er relevante i forhold til tildelingen av OISF-stipend:<br />
..........................................................................................................................................................<br />
..........................................................................................................................................................<br />
Sendes til:<br />
Norsk Sjømannsforbund, Grev Wedels plass 7<br />
N-0151 OSLO<br />
Merk konvolutten: OISF-STIPEND<br />
18 Loggen 3/01
✎<br />
kommentar<br />
Ole Georg Koch<br />
Sekretær i <strong>TVU</strong> Fisk, Region Nord<br />
<strong>TVU</strong> Fisk, Region Nord er sammensatt av<br />
tillitsvalgte med mange års erfaring i havfiskeflåten.<br />
Vi mener derfor at vi som<br />
gruppe har litt peiling <strong>på</strong> fiskerinæringen, i<br />
motsetning til mange av de som uttaler seg<br />
i hytt og pine om en næring de så vidt har<br />
vært innom.<br />
Statsministeren har nå vært <strong>på</strong> «sjarmoffensiv»<br />
i Finnmark, og filetindustrien<br />
har med god hjelp av presse og TV gjort et<br />
stort poeng ut av at trålere med leveringsplikt<br />
ikke har levert fisken til de anlegg,<br />
som de ifølge konsesjonsdokumentet er<br />
forpliktet til.<br />
Vi har vanskelig for å tro at noen trålere<br />
har nektet å losse fisken i henhold til forpliktelsene.<br />
Faktum er vel heller det, at det<br />
ansvarlige selskapet som står bak fartøyet,<br />
har forlangt å få markedspris for fisken<br />
som er fanget. Denne pris har landanlegget<br />
ikke vært villig til å betale, men har<br />
forlangt å få overta fangsten til Råfisklagets<br />
minstepris. Dette har medført at den<br />
ansvarlige reder har valgt å omsette fisken<br />
i et marked, som er villig til å betale for<br />
fangsten reelle verdi.<br />
Mine herrer, vi gjør dere oppmerksom<br />
<strong>på</strong> at det står ikke i noen konsesjonsdokumenter<br />
at fisken skal kjøpes til minstepris.<br />
Hvis fiskeindustrien vil betale fangstens<br />
reelle verdi, så får den all den fisk den<br />
klarer å produsere og mer til.<br />
Distriktspolitikk<br />
Torsketrålflåten har siden tidenes morgen<br />
slitt med, at denne fartøygruppen har vært<br />
skiftende regjeringers alibi som distrikts-<br />
politisk virkemiddel. Men tiden har gått<br />
fra de «gode» motiver man hadde da<br />
enkelte konsesjoner ble ilagt en bestemmelse<br />
om leveringsplikt. I den tid hadde<br />
vi fritt fiske. Trålere fisket ofte opp i<br />
2000–2500 tonn årsbasis, og dette var for<br />
så vidt nok til den bedrift fartøyet hadde<br />
leveringsplikt til.<br />
Dagens bilde er noe helt annet. Nå har<br />
samme fartøy en kvote <strong>på</strong> 400–500 tonn,<br />
mens landanlegget som har blitt større har<br />
behov for 5000–6000 tonn <strong>på</strong> årsbasis.<br />
Subsidieringen av flåten har siden den<br />
gang blitt fjernet, etter at myndighetene<br />
bestemte at fiskerinæringen skulle klare<br />
seg uten subsidier.<br />
I denne nye virkelighetens verden har<br />
rederne blitt tvunget til å tenke økonomi<br />
både overfor sitt eget selskap og mannskapene<br />
om bord. Vi spør om landindustrien<br />
gjør som strutsen, den gjemmer hodet i<br />
sanden når problemer melder seg.<br />
Det kan bare gå en vei, når fangster skal<br />
omsettes til gi-bort priser. Hvem skal<br />
forsyne landindustrien med fisk, når flåteleddet<br />
<strong>på</strong> grunn av prispolitikken (minstepris)<br />
går konkurs? Hvem skal i den situasjon<br />
forsyne dere med råstoff?<br />
Tilpassing<br />
Det er et faktum at fisk som omsettes via<br />
frysehoteller til markeder i Europa (bl a<br />
Island) videreforedles i dette land med<br />
ekstra kostnader i tillegg til høyere pris enn<br />
industrien i Norge vil ha fisken til. Likevel<br />
kan denne fisken være konkurransedyktig<br />
<strong>på</strong> pris til forbruker. Det sier oss, at fiskeindustrien<br />
i Norge må gå i seg selv, og spørre<br />
hva det er de gjør galt. I stedet for å syte og<br />
klage, må industrien i Norge se <strong>på</strong> tiltak og<br />
effektiviseringer som vil gjøre dem i stand<br />
til å konkurrere. Flåteleddet har vært og er<br />
fortsatt i denne prosess, mens industrien<br />
har lagt seg til en ukultur. Vi vil våge den<br />
<strong>på</strong>stand, at flåteleddet er i full gang med å<br />
tilpasse seg framtiden i Norges største<br />
vekstnæring, mens industrien ikke er<br />
kommet ut av sin «vinterdvale».<br />
Medlemsmøter i Region Sør-Øst<br />
Sjømannsforbundets Region Sør-Øst arrangerer følgende fylkesvise<br />
medlemsmøter i månedene fremover.<br />
• For medlemmer i Østfold: Tirsdag 12. juni klokken 1100 <strong>på</strong> Hotel<br />
City i Fredrikstad.<br />
• For medlemmer i Buskerud: Onsdag 29. august klokken 1200 i<br />
Folkets Hus i Drammen.<br />
• For medlemmer i Oslo/Akershus: Tirsdag 9. oktober klokken 1100 i<br />
Oslo. Sted fastsettes senere.<br />
• For medlemmer i Vestfold: Tirsdag 27. november klokken 1100 i<br />
Sandefjord. Sted fastsettes senere.<br />
Landanleggenes<br />
vedvarende klagesang<br />
Her mine herrer, har dere en kjempeutfordring,<br />
ta den i stedet for å syte.<br />
Rekruttering<br />
Skal Norge gjøre seg håp om å bevare sin<br />
status som en av verdens fremste fiskerinasjoner,<br />
må vi være klar over at vi må sikre<br />
rekrutteringen til denne næring.<br />
Dagens ungdom som er framtidens<br />
fiskere, aksepterer ikke å bo og jobbe<br />
under de kummerlige forhold, som vi<br />
gjorde den gang vi begynte som fiskere.<br />
I dagens samfunn stilles klare krav til<br />
arbeidstid – miljø og annet. Ungdom som<br />
skal inn i fiskeryrket forlanger forutsigbarhet<br />
i forhold til arbeide – fritid og lønn.<br />
Hvis ikke rammebetingelsene legges<br />
skikkelig til rette, varer det ikke lenge før<br />
vi kommer i den situasjon, at vi får problemer<br />
med å bemanne fiskeflåten. Det er vel<br />
ikke et mål i seg selv?<br />
Et ledd av mange i dette, er å sikre at<br />
fisken betales med den pris markedet til<br />
enhver tid er villig til å betale.<br />
Mine herrer i industrien, dere må slutte<br />
å klage over at fiskeren i dag får betalt for<br />
sin jobb. Dere er selv opptatt av å få betalt<br />
for deres jobb. I stedet for å syte bruk energien<br />
til å gjøre noe med utfordringen i å<br />
forbedre dere overfor konkurrentene. Skyt<br />
ikke <strong>på</strong> han som skal sikre dere råstoff.<br />
Skyt hellere <strong>på</strong> myndighetene, som legger<br />
flere og flere byrder <strong>på</strong> dere i form av<br />
diverse direktiver og avgifter. Det er ikke<br />
de få kroner mere dere må betale for fisken<br />
som ødelegger for industrien, det er de forverrede<br />
rammebetingelser som regjeringene<br />
har lesset <strong>på</strong> dere over tid.<br />
Til slutt vil vi få lov til å minne om, at<br />
Norge må ha en differensiert fiskeflåte,<br />
hvis vi skal gjøre oss håp om å ta opp de<br />
kvotene vi til en hver tid har tilgjengelig.<br />
Ole Georg Koch er hovedtillitsvalgt for<br />
Norsk Sjømannsforbunds medlemmer i<br />
Finnmark Maritime Management AS, og<br />
sekretær i tillitsvalgtutvalget for fiskere<br />
(<strong>TVU</strong> Fisk) i Region Nord.<br />
Kurs i Larvik<br />
Sjømannsforbundets Region<br />
Sør-Øst arrangerer et<br />
organisasjonskurs for medlemmer<br />
26.–28. september <strong>på</strong><br />
Quality Grand Farris Hotel i<br />
Larvik, der temaene blir<br />
trygderettigheter og sjømannsloven.<br />
Påmelding til<br />
regionkontoret i Sandefjord.<br />
Påmeldingsfrist 6. august.<br />
Loggen 3/01 19
Fjord Lines passasjerskip <strong>MS</strong> <strong>Jupiter</strong> går i den tradisjonsrike Englandsruten mellom Norge og Newcastle. Skipet er <strong>på</strong><br />
20.581 bruttotonn og ble bygget i 1975. Normalt er om lag 230 arbeidsplasser knyttet til skipet - 115 <strong>på</strong> hvert skift.<br />
Bildene viser en del av folkene om bord.<br />
Cruisemananger-assistent Roy Petter Olsen,<br />
Fredrikstad, og cruisemanager Lasse Thorsen, Oslo.<br />
<strong>MS</strong> JUPITER<br />
Sykepleier Cato Svindland, Stavanger.<br />
20 Loggen 3/01
Tømmermann<br />
Torbjørn Jensen,<br />
Birkeland i Aust-<br />
Agder, forpleiningsassistent<br />
Kirsti Holmestrand,<br />
Bergen,<br />
og servitør Frode<br />
Birkeland, Bergen.<br />
Kokk Ole<br />
Tharaldsen,<br />
Fredrikstad,<br />
kokk Vibeke<br />
Strandenes,<br />
Bergen, og forpleiningsassistent<br />
Dan Åke<br />
Helander,<br />
Tysfjord.<br />
Resepsjonsassistent<br />
Hanne Norheim,<br />
Stavanger, resepsjonsassistent<br />
Vally Næss Moore,<br />
Bergen, og konferansevert<br />
Rigmor Løno,<br />
Bergen.<br />
Butikkekspeditørene<br />
Mandy Iversen,<br />
Drammen, Linda<br />
Danielsen, Bergen og<br />
Rigmor Johnsen,<br />
Bergen.<br />
FAKTA om fartøyet<br />
<strong>MS</strong> <strong>Jupiter</strong> ble levert fra det<br />
franske verftet Dubigeon Normandie<br />
S.A som byggenummer 142<br />
i 1975 og ombygget ved Meyer<br />
Werft i Tyskland i 1988/89. Skipet<br />
har en bruttotonnasje <strong>på</strong> 20.581<br />
tonn, og er 175m langt og 22m<br />
bredt.<br />
Skipet er klasset i Lloyds, og<br />
har kjenningssignal LHIV.<br />
Skipet kan ta 1300 passasjerer,<br />
40 trailere og 285 personbiler.<br />
Skipet har hatt en rekke forskjellige<br />
eiere og navn siden det<br />
ble levert fra det franske verftet,<br />
i kronologisk rekkefølge:<br />
<strong>MS</strong> Wellamo, <strong>MS</strong> Svea Corona,<br />
<strong>MS</strong> King of Scandinavia,<br />
<strong>MS</strong> Dana Gloria og <strong>MS</strong> Color<br />
Viking.<br />
Kokkene Arve Hagen, Hamar, og<br />
Bjarni Strøm, Utne.<br />
Loggen 3/01 21
Forpleiningsassistent Ane Paula Stensaker,<br />
Portugal.<br />
Kokk Jan Christian Nysten,<br />
Bergen, og elev Sofie<br />
Engevik Olsen, Bergen.<br />
Elev Charlotte Opedal, Fitjar, og<br />
baker Ernst Ulevik, Vaksdal.<br />
Servitør Ann Kristin Tharaldsen, Fredrikstad. Forpleiningsassistent Ruth Simoes, Brasil.<br />
22 Loggen 3/01
Forpleiningsassistent Eremelinda Ribeiro,<br />
Portugal, og servitør Thomas Trellevik, Bergen.<br />
Forpleiningsassistentene Vivian Johnsen, Sotra,<br />
og Kim Tania, Bergen.<br />
Elektriker<br />
<strong>Arne</strong> <strong>Fagerbakke</strong>, Bømlo,<br />
og elektrikerassistent<br />
<strong>Inge</strong> <strong>Nymark</strong>, Gulen.<br />
Pass- og billettkontrollør Kari Birgitte Backe<br />
fra Bergen, med passasjer.<br />
Reparatør Kjell Berg, Bergen – hovedtillitsvalgt i<br />
BNR/Fjord Line.<br />
Loggen 3/01 23
Lysning i horisonten?<br />
Mørke skyer henger over norske<br />
arbeidsplasser <strong>på</strong> skip i internasjonal<br />
fart generelt, og utenriksfergene<br />
spesielt. Vi må ha horisont<br />
<strong>på</strong> det vi driver <strong>på</strong> med, sier<br />
adm. direktør Ove Johan Solem<br />
(bildet) i Fjord Line i Bergen. Et<br />
brev <strong>på</strong> seks linjer fra næringsog<br />
handelsminister Grete<br />
Knudsen kan gi en lysning i<br />
denne horisonten.<br />
Med horisont mener Fjord Linesjefen<br />
stabile og langsiktige rammer<br />
som gir rederiet de samme konkurransevilkår<br />
som skipsfarten i andre land<br />
har.<br />
Fredag 23. mars sendte nærings- og<br />
handelsminister Grete Knudsen likelydende<br />
brev til Fjord Line og Color<br />
Line vedrørende rammevilkår for<br />
norske fergerederier med skip i internasjonal<br />
fart.<br />
– Jeg vil orientere dere om at regjeringen<br />
har vedtatt at det skal utarbeides<br />
forslag til ulike tiltak for mer likeverdighet<br />
for de norske fergerederiene<br />
som driver linjer mellom Norge og utlandet<br />
i forhold til den samme næring<br />
i de andre nordiske land. Det tas sikte<br />
<strong>på</strong> at forslagene fremmes i statsbudsjettet<br />
for 2002. Vi forventer at selskapet<br />
med denne beslutningen fortsatt<br />
vil ønske å drive sin virksomhet fra<br />
Norge og benytte norske sjøfolk, skrev<br />
statsråden til ledelsen i de to rederiene,<br />
som driver fergefart mellom Norge og<br />
utlandet.<br />
Fredag 23. mars sendte nærings- og handelsminister Grete Knudsen likelydende<br />
brev til Fjord Line og Color Line der hun varsler at det skal utarbeides forslag til<br />
ulike tiltak for mer likeverdighet for de norske fergerederiene med skip i internasjonal<br />
fart, i forhold til nordiske konkurrenter.<br />
Fredag 30. mars sendte BNR ved konsernsjef Oddvar Vigestad et svarbrev til<br />
Nærings- og handelsdepartementet, der konsernet i Bergen tar det for gitt at<br />
Fjord Line får likeverdige konkurranseforhold fra 1. januar 2002.<br />
24 Loggen 3/01
Utflagging vedtatt<br />
Høsten 2000 informerte Color Line og<br />
Fjord Line regjeringen om at utflagging<br />
vil være eneste alternativ hvis de<br />
ikke får rammevilkår <strong>på</strong> linje med<br />
utenlandske fergerederier i samme<br />
fartsområde. Bakgrunnen var bl.a. en<br />
omlegging av den danske skipsfartspolitikken<br />
slik at dansk fergefart ble<br />
bedre sikret, og en varslet endring som<br />
vil styrke svensk skipsfarts konkurransekraft.<br />
Dette vil føre til en konkurransevridning<br />
i norsk disfavør i<br />
nordisk fergefart.<br />
Adm. direktør Ove Johan Solem i<br />
Fjord Line sier til medlemsbladet at<br />
rederiet var i full sving med å forberede<br />
utflagging av de tre Fjord Linebåtene<br />
<strong>MS</strong> Bergen, <strong>MS</strong> Lygra (begge i<br />
Danmarkslinjen) og <strong>MS</strong> <strong>Jupiter</strong> (Englandslinjen)<br />
– da brevet fra statsråden<br />
kom. Utflaggingsforberedelsene var<br />
basert <strong>på</strong> et styrevedtak i BNR-konsernet,<br />
som Fjord Line er en del av.<br />
BNR står for Bergen Nordhordland<br />
Rutelag ASA, et børsnotert selskap.<br />
Styrevedtak omgjort<br />
Torsdag 29. mars ble situasjonen<br />
drøftet <strong>på</strong> et møte i BNR-styret. På<br />
grunnlag av statsrådens brev ble det<br />
tidligere styrevedtaket omgjort. Utflaggingsprosessen<br />
ble stoppet.<br />
– Vi ser frem til de tiltak regjeringen<br />
vil gjennomføre og samarbeider<br />
gjerne for å komme frem til gode<br />
praktiske ordninger som kan sikre<br />
den tilsiktede likeverdighet i den konkurransen<br />
vi allerede har med våre<br />
utenlandske kollegaselskap. For Fjord<br />
Line er det avgjørende at det etableres<br />
permanente endringer i rammevilkå-<br />
rene som gir langsiktighet og trygger<br />
norske arbeidsplasser om bord i våre<br />
skip, het det avslutningsvis i et brev<br />
som ble sendt til nærings- og handelsministeren<br />
dagen etter – undertegnet<br />
Oddvar Vigestad, konsernsjef i BNR.<br />
<strong>Inge</strong>n garanti<br />
Ordlyden i brevet fra nærings- og handelsministeren<br />
gir ingen garanti for at<br />
forslag om konkurransedyktige rammevilkår<br />
vil bli fremmet av regjeringen,<br />
og eventuelt iverksatt. Ved å knytte<br />
eventuelle tiltak til statsbudsjettet for<br />
2002, kan regjeringen nå legge lokk <strong>på</strong><br />
hele saken frem til oktober i år, men<br />
henvisning til at forslag til statsbudsjett<br />
er hemmeligstemplet inntil det<br />
legges frem av regjeringen.<br />
Ove Johan Solem er enig i at statsrådens<br />
brev ikke er formet som noen<br />
garanti. Men han understreker samtidig<br />
at BNR-styret og administrasjonen<br />
etter en helhetsvurdering, har<br />
valgt å innrette seg <strong>på</strong> at dette er et<br />
seriøst utspill fra regjeringens side.<br />
– Grete Knudsen sier i brevet til oss<br />
at det forventes at Fjord Line med regjeringens<br />
beslutning fortsatt vil<br />
ønske å drive sin virksomhet fra<br />
Norge og benytte norske sjøfolk. Det<br />
har jo vært vårt ønske hele tiden. Og<br />
for at det skal kunne la seg gjøre, forventer<br />
vi naturligvis at regjeringen nå<br />
legger forholdene til rette for oss med<br />
akseptable rammevilkår, sier han.<br />
Alvorlig situasjon<br />
Ove Johan Solem legger ikke skjul <strong>på</strong><br />
at situasjonen har vært og er alvorlig<br />
for Fjord Line. Det er knallhard kamp<br />
om markedsandeler når det gjelder<br />
– Dystert fremtidsperspektiv<br />
Vi har sett et konkursras i kystfraktefartøynæringen,<br />
Rederiforbundet<br />
har varslet at så mange lærlingeplasser<br />
forsvinner, at inntaket til<br />
maritim utdanning må reduseres,<br />
det er varslet utflagging av ferger i<br />
internasjonal trafikk og bøyelasterflåten<br />
er <strong>på</strong> vei ut fra NOR til NIS.<br />
Samlet gir dette et dystert fremtidsperspektiv.<br />
Ved sitt vedtak av 16.<br />
juni 2000 sa Stortinget klart fra om<br />
at dette var en lite ønskelig utvikling,<br />
og at Stortinget derfor forventer<br />
at regjeringen legger frem forslag<br />
til tiltak som kan sikre norske sjømannsarbeidsplasser<br />
i alle deler av<br />
flåten. Stortinget anmodet regjeringen<br />
om å fremme forslag til tiltak<br />
i forbindelse med framlegging av<br />
statsbudsjettet i oktober 2000.<br />
Fremdeles, i mars 2001, er ikke slik<br />
sak hverken fremmet eller varslet.<br />
Våren 2000 var det, <strong>på</strong> grunn av forverrede<br />
rammevilkår, vanskelig å<br />
skaffe lærlingeplass til alle som var<br />
under maritim opplæring. Det var<br />
bakgrunnen for at Rederiforbundet<br />
ba om at inntaket til maritim opplæring<br />
måtte begrenses. Høsten 2000<br />
var det 80–90 lærlinger som ikke<br />
fikk lærlingeplass om bord. I år er<br />
antallet studenter som skal ha lærlingeplass<br />
redusert med 110 i<br />
forhold til fjoråret, likevel meldes<br />
det en mangel <strong>på</strong> 100 lærlingeplasser<br />
i forhold til antall kvalifiserte<br />
lærlingesøkende studenter. Dette er<br />
en dramatisk forverring av situasjonen.<br />
Det forventes at regjeringen nå<br />
følger opp Stortingets anmodning<br />
om å sikre norske sjøfolks konkurransedyktighet,<br />
før den tillit og opti-<br />
passasjerer og gods. Men kampen er<br />
egentlig forgjeves hvis spillereglene<br />
ikke er de samme for alle aktørene i<br />
markedet, sier han – og sikter igjen til<br />
rammevilkårene.<br />
– Likeverdighet er et nøkkelord i<br />
denne sammenheng, sammen med<br />
stabilitet og langsiktighet. Det nytter<br />
ikke å kjemper om markedsandeler<br />
under norsk flagg hvis konkurrentene<br />
i andre land har langt gunstigere rammevilkår.<br />
Dette har vi understreket i<br />
vårt brev til Nærings- og handelsdepartementet.<br />
Vi må ha de samme konkurransebetingelser<br />
som de har i<br />
andre nordiske land, og endringene i<br />
rammevilkårene må være av permanent<br />
karakter. Vi kan ikke leve med<br />
ordninger som skifter fra år til år.<br />
Positiv forståelse<br />
Ove Johan Solem sier han sitter igjen<br />
med inntrykket av at det er en positiv<br />
forståelse for disse argumentene i det<br />
politiske miljø i Norge, etter at Fjord<br />
Line og Color Line har hatt en møterunde<br />
med samtlige partier <strong>på</strong> Stortinget.<br />
– Men i første omgang er det regjeringen<br />
som har utspillet. Vi har som<br />
sagt valgt å ta statsråden <strong>på</strong> ordet, og<br />
innrettet oss fullt ut etter de signaler<br />
som kom i brevet av 23. mars. Vi forutsetter<br />
at de nødvendige tiltak blir<br />
iverksatt med virkning fra 1. januar<br />
2002, slik at Fjord Line-flåten kan<br />
seile videre under norsk flagg og med<br />
norske sjøfolk om bord, sier adm.<br />
direktør Ove Johan Solem.<br />
Noe annet vil være «knasende<br />
alvorlig», legger han til.<br />
misme som lå til grunn for Rederiforbundets<br />
rekrutteringskampanje<br />
forsvinner totalt. Norske sjøfolk har<br />
ikke det beste erfaringsgrunnlag<br />
med hensyn til den politiske vilje til<br />
vern om deres arbeidsplasser.<br />
Dersom tilliten som ble skapt <strong>på</strong> 90tallet<br />
nå sviktes, vil det ikke <strong>på</strong><br />
svært mange år bli mulig å gjenreise<br />
det nødvendige tillitsforhold for å<br />
rekruttere norsk ungdom til sjømannsyrket.<br />
Det kan i sin tur<br />
medføre at vi i løpet av relativt få år<br />
kan miste den forvaltningskompetanse<br />
vi som kystnasjon har behov<br />
for.<br />
Stortingsrepresentant<br />
<strong>Inge</strong>r Stolt-Nielsen<br />
i brev til nærings- og handelsminister<br />
Grete Knudsen<br />
datert 27. mars 2001.<br />
Loggen 3/01 25
Det var<br />
tider,<br />
det!<br />
Skotfoss – jungmann Audun Aspesether.<br />
Bildene denne gang er fra tidlig <strong>på</strong> 60-tallet, og<br />
viser noen av folkene <strong>på</strong> <strong>MS</strong> Skotfoss (juni 1960)<br />
og <strong>MS</strong> Utvik (oktober 1962).<br />
Skotfoss – lettmatros<br />
Jarno Potjonen.<br />
Skotfoss - lettmatros Reidar<br />
Hegland.<br />
Utvik – Johan Gjerde fra Nordfjord og<br />
Einar Fagerstrøm fra Florø.<br />
26 Loggen 3/01
Skotfoss – lettmatros Jan Olsen.<br />
Utvik – Rolf Nygaard fra Adlandsvik.<br />
Utvik – Gustav Myklebust fra Bergen.<br />
Utvik – Lars Hagen fra Tysnes.<br />
Loggen 3/01 27
LOs Utdanningsfond<br />
Tildeling av stipend for studieåret 2001/2002<br />
LOs Utdanningsfond har som formål å støtte opplæringstiltak<br />
og kompetanseutvikling for medlemmer som har<br />
rettigheter i fondet. Rettighetene er knyttet til de tariffområder<br />
som finansierte Lavlønnsfondet og den forlengede<br />
trekkordning 2. og 3. kvartal 1990.<br />
Fondet yter støtte til:<br />
a. Helårsstudium (2 semestre) <strong>på</strong> hel- eller deltid ved<br />
universiteter og høgskoler, videregående skoler, folkehøyskoler<br />
og grunnskole - eller tilsvarende i voksenopplæringsorganisasjonenes<br />
regi.<br />
Stipendets størrelse: Inntil kr 12.000,- pr. studieår.<br />
Søknadsfrist: 15. mai 2001.<br />
b. Utdanning av kortere varighet enn pkt. a) til:<br />
Etter og videreutdanning som er direkte knyttet til yrket<br />
vedkommende er i eller omskolering til annet yrke.<br />
Praksiskandidater etter paragraf 3.5 i opplæringsloven<br />
(tidligere paragraf 20-opplæring).<br />
Allmennfaglig utdanning med sikte <strong>på</strong> studiekompetanse.<br />
Grunnskolefag.<br />
Opplæringstiltak innenfor organisasjons- og bedriftsutvikling<br />
knyttet til bedrifter.<br />
Stipendets størrelse: Inntil kr 8.000,- pr. studieår.<br />
Søknad må fremmes før eller mens studiene er i gang. For<br />
studier som avsluttes med eksamen eller fagprøve anses<br />
denne som avslutning av studiet.<br />
Søknader kan sendes fortløpende, og blir behandlet en gang i<br />
måneden.<br />
ÅRSMØTE<br />
I REGION MIDT-NORGE<br />
TORSDAG 10. MAI<br />
Det blir avholdt årsmøte i Norsk Sjømannsforbund,<br />
Region Midt-Norge, <strong>på</strong> Rica Hotel Sandnessjøen,<br />
T. Kveldulvsons gate 16, 8800 Sandnessjøen.<br />
Årsmøtet starter torsdag 10. mai 2001 kl. 1100.<br />
Årsmøtet er åpent for alle medlemmer tilhørende<br />
Norsk Sjømannsforbund, Region Midt-Norge.<br />
Dagsorden:<br />
1. Åpning.<br />
2. Konstituering.<br />
3. Godkjennelse av dagsorden.<br />
4. Regionens beretning for 2000.<br />
5. Regionens regnskap for 2000.<br />
6. Innkomne forslag.<br />
7. Regionens budsjett for 2001.<br />
8. Valg.<br />
9. Avslutning.<br />
Forslag til dagsorden punkt 6 (innkomne forslag)<br />
må være mottatt <strong>på</strong> regionkontoret i Ålesund<br />
senest mandag 23. april 2001.<br />
Styret<br />
Norsk Sjømannsforbund<br />
Region Midt-Norge<br />
Følgende utgifter er stønadsberettiget:<br />
Kursavgifter.<br />
Eksamensavgifter.<br />
Merutgifter til nødvendig midlertidig bosted.<br />
Materiell.<br />
Tapt arbeidsfortjeneste.<br />
Søknad om stipend kan fremmes av enkeltmedlemmer i<br />
LO med rettigheter i Utdanningsfondet og som har minst<br />
tre års sammenhengende medlemskap <strong>på</strong> søknadstidspunktet.<br />
Søkere må regne med avkorting i stipendene dersom søknadsmassen<br />
overstiger de rammer som er fastsatt.<br />
Søknad sendes <strong>på</strong> fastlagt skjema til:<br />
LOs Utdanningsfond<br />
Postboks 8728 Youngstorget<br />
0028 Oslo<br />
Fullstendige retningslinjer for fondet og søknadsskjema<br />
fås ved henvendelse til Landsorganisasjonen i Norge, LOs<br />
distriktskontorer, Arbeidernes Opplysningsforbund, AOFs<br />
avdelingskontorer eller til forbundet.<br />
VIKTIG: Vi gjør oppmerksom <strong>på</strong> at Norsk Sjømannsforbunds<br />
medlemmer i innenriksfarten har rettigheter i<br />
fondet og kan søke om stipend, fordi det er bare denne<br />
gruppen innen forbundet som har vært med <strong>på</strong> innbetaling<br />
til Lavlønnsfondet.<br />
ÅRSMØTE<br />
I REGION NORD<br />
FREDAG 4. MAI<br />
Norsk Sjømannsforbund, Region Nord, avholder<br />
årsmøte <strong>på</strong> Rica Ishavshotell, Fredrik Langes gt. 2,<br />
9008 Tromsø, fredag 4. mai 2001 kl. 1100.<br />
Årsmøtet er åpent for alle medlemmer av Norsk Sjømannsforbund,<br />
men stemmerett har kun medlemmer<br />
tilhørende Region Nord.<br />
Dagsorden:<br />
1. Åpning.<br />
2. Konstituering.<br />
3. Godkjenning av dagsorden.<br />
4. Regionens beretning og regnskap for 2000.<br />
5. Regionens budsjett for 2001.<br />
6. Innkomne forslag.<br />
7. Valg.<br />
8. Avslutning.<br />
Forslag til dagsorden punkt 6 (innkomne forslag),<br />
må være mottatt <strong>på</strong> regionkontoret i Tromsø<br />
senest 17. april 2001.<br />
Styret<br />
Norsk Sjømannsforbund<br />
Region Nord<br />
28 Loggen 3/01
Hjem og Bolig<br />
• Tindra - strøm til<br />
garantert lav pris<br />
• Falken - rabatt <strong>på</strong><br />
boligalarm<br />
• EiendomsMegler 1<br />
- rabatt <strong>på</strong><br />
meglerprovisjon<br />
Bil<br />
• SpareBank 1 Bilfinans<br />
• Shell - bonus <strong>på</strong><br />
drivstoff og alle andre varer<br />
• Falken - rabatt <strong>på</strong><br />
Bilmedlemskap<br />
Bank og Finans<br />
• SpareBank 1<br />
Medlemslån<br />
• SpareBank 1 Medlemskonto<br />
• SpareBank 1 Bilfinansiering<br />
• LOfavør MasterCard<br />
Forsikring<br />
• LOfavør-forsikringer<br />
fra SpareBank 1:<br />
Reise, Kollektiv Hjem,<br />
Barn, Hus, Ulykke,<br />
Topp, Fritid m.m.<br />
Ferie og fritid<br />
• Folkeferie - rabatt<br />
<strong>på</strong> feriereiser fra<br />
Saga Solreiser, Gullivers<br />
Reiser, Globetrotter,<br />
Color Line m.fl.<br />
• Rica Hotels - hotellrom<br />
til lavere pris<br />
Cirkus Favør<br />
• Teater, Konserter,<br />
Sport, Show m.m.<br />
LOfavør Shop<br />
• Kjente merkevarer til<br />
markedets laveste priser.<br />
Hvitevarer,TV/Video/Hi-Fi<br />
og mye mer<br />
nytt<br />
Flere fordeler for medlemmer April 2001<br />
Hvor enn du reiser i Norge<br />
finner du et Rica Hotel!<br />
...fra Svalbard og Nordkapp i nord til Kristiansand i sør, fra Bergen i vest til Kirkenes<br />
i øst. Rica Hotels har tatt mål av seg å tilby «Det Gode Vertskapet» for<br />
medlemmer med LOfavør-kort <strong>på</strong> over 70 hoteller i Norge. For å oppnå rabatt<br />
<strong>på</strong> overnatting <strong>på</strong> et Rica Hotel kan du bestille via www.lofavor.no<br />
eller ringe 815 32 600. Du er garantert 24 timers svarfrist.<br />
Du får weekendpriser* fredag–mandag hele året, samt i sommerperioden<br />
(16/6–6/8), i <strong>på</strong>sken (palmesøndag–2. <strong>på</strong>skedag) og til jul (20/12–2/1).<br />
*Gjelder ikke: Grand Hotel - Oslo, Holmenkollen Park Hotel Rica, Storefjell Høyfjellshotell og Morgedal hotell<br />
Medlemsfordeler <strong>på</strong> bensin,<br />
diesel og fyringsolje fra Shell<br />
De aller fleste husholdninger disponerer bil, og benytter seg<br />
jevnlig av de produkter og tjenester som tilbys <strong>på</strong> bensinstasjoner.<br />
LOfavør har inngått en avtale med oljeselskapet<br />
AS Norske Shell om spesielle medlemsfordeler <strong>på</strong> Shellstasjoner<br />
i Norge.<br />
Alt du trenger å huske <strong>på</strong> er å trekke gjennom ditt LOfavør-kort i forbindelse med<br />
betaling, og dine medlemsfordeler blir registrert!<br />
Shell gir følgende fordeler:<br />
• Bonus <strong>på</strong> drivstoff 20 øre/liter (7 øre ekstra de første 3 mnd)<br />
• Bonus <strong>på</strong> maskinvask 10 %<br />
• Bonus <strong>på</strong> motorolje 10 %<br />
Bonus kommer i tillegg til eventuelle nedsatte priser <strong>på</strong> den enkelte stasjon.<br />
Bruk av ditt LOfavør-kort<br />
Når du handler <strong>på</strong> Shell-stasjoner, må kortet trekkes gjennom kortleseren i<br />
forbindelse med betaling for at din bonus skal bli registrert. Dette gjelder uansett<br />
hvordan du betaler, med kontanter, bankkort eller andre betalingskort.<br />
Opparbeiding og uttak av bonus<br />
Bonusen du opparbeider ved kjøp <strong>på</strong> Shell-stasjoner beregnes løpende <strong>på</strong> en<br />
egen bonuskonto. Minst en gang i året vil du motta en oversikt fra LOfavør over<br />
oppspart bonus, men du bestemmer selv når du vil ta bonusen din ut i kontanter.<br />
Det er Trumf AS som <strong>på</strong> vegne av Shell forvalter bonus- og kundeinformasjon.<br />
LOfavør MedlemsTelefon 815 32 600<br />
Enkeltrom: kr 570,–<br />
Dobbeltrom: kr 670,–<br />
Ekstraseng: kr 100,–<br />
Rica Hotel tilbyr også svært<br />
gunstige midtukepriser for deg<br />
som medlem. Ring 815 32 600<br />
eller se <strong>på</strong> våre internettsider:<br />
www.lofavor.no<br />
Shell gir deg også kampanjetilbud <strong>på</strong> fyringsolje og parafin. Følg med i medlemsbladet ditt fremover.<br />
Sjekk medlemsfordelene<br />
dine <strong>på</strong> Internett:<br />
www.lofavor.no
✎<br />
kommentar<br />
Åge Garnes<br />
Daglig leder LO Service<br />
Ad. Tillitsvalgtåret: Omstilling,<br />
nedlegging, overtallighet, førtidspensjonering,nedbemanning,<br />
restrukturering, outsourcing<br />
- det er ikke lite dagens tillitsvalgte<br />
skal forholde seg til i<br />
dagens virkelighet i arbeidslivet.<br />
Men er de godt nok rustet til å<br />
takle rollene sine?<br />
Dramatiske endringssituasjoner er<br />
blitt «dagligdags». Og det er ikke<br />
lenger bare i private bedrifter en må<br />
regne med restruktureringer av arbeidsplassene.<br />
Som tillitsvalgt eller ansattevalgte<br />
styrerepresentanter må<br />
man være forberedt <strong>på</strong> å stå midt i ildlinjen<br />
når krisen hjemsøker. Og når<br />
krisesituasjonen først er et faktum, har<br />
man ikke noe valg. Det blir tatt for gitt<br />
at den tillitsvalgte får en sentral rolle<br />
og må synliggjøre de ansattes kamp.<br />
Det er ikke alle tillitsvalgte som er<br />
mentalt forberedt og/eller har kompetanse<br />
til å møte et slikt press – for det<br />
står om å mestre usikkerheten knyttet<br />
til nedlegginger, utskillinger, overtallighet,<br />
førtidspensjoneringer og sluttpakker.<br />
Et relevant spørsmål i tillitsvalgtåret<br />
må være: Gir vi våre tillitsvalgte<br />
den rette ballasten til å møte en<br />
stormfull hverdag?<br />
Kriser rammer mange<br />
– og har flere ansikter<br />
Å kunne håndtere en krisesituasjon<br />
blir mer og mer aktuelt for alle tillitsvalgte<br />
både innen privat og offentlig<br />
virksomhet – det kan gjelde outsourcing,<br />
omstillinger, konkurser, nedbemanning,<br />
flytting – og privatisering.<br />
Begivenhetsrike omstillinger er blitt<br />
«gjengangere» både i privat og offentlig<br />
virksomhet. Det er ikke uvanlig at<br />
man blir «omstilt» flere ganger i løpet<br />
av sin yrkeskarriere. Belastningen kan<br />
bli svært stor for den som står midt<br />
oppe i situasjonen.<br />
Ved konkurs mister man jobben.<br />
Ved outsoucring kan man bli overtallig<br />
eller må flytte med. Ved ulike<br />
former for restruktureringer blir man<br />
Tillitsvalgt og<br />
krisehåndtering<br />
enten overtallig, man mister sine<br />
arbeidskollegaer, man får endret sin<br />
arbeidssituasjon og sine arbeidsoppgaver<br />
eller man får ny eier med nye<br />
framtidsplaner.<br />
Den tillitsvalgte blir naturlig en<br />
sentral figur i alle krisesituasjoner –<br />
som gråtekone, som terapeut, som lovfortolker,<br />
som forretningsstrateg og<br />
som aktør i makt- og interessentspillet.<br />
En krise har flere ansikter og den tillitsvalgte<br />
må ha mental beredskap <strong>på</strong><br />
at alle opptrer samtidig – pluss at de<br />
hver for seg er krevende og fordrer noe<br />
ulik type kompetanse. Det er erfaringsmessig<br />
fire åpenbare forhold man<br />
ikke kommer utenom:<br />
• de sosiale – dvs. de menneskelige<br />
problemer som oppstår før, under og<br />
etter en krisesituasjon,<br />
• de juridiske – dvs. bruken av lover og<br />
avtaler som vedgår prosessen eller<br />
rettighetsspørsmål,<br />
• de forretningsmessige – dvs. den bedriftsøkonomiske<br />
situasjonen som<br />
vanligvis danner grunnlaget for<br />
krisen,<br />
• de politiske – dvs. de ulike partene<br />
som har interesser i bedriften og<br />
maktspillet dem i mellom.<br />
Et sosialt ansikt – tragedier for<br />
ansatte, familie og kollegaer<br />
Kriser har et menneskelig aspekt som<br />
til tider kan være svært alvorlig for<br />
dem som rammes. Kriser innbefatter<br />
alltid at flere ansatte føler utrygghet<br />
for egen situasjon eller for sine arbeidskamerater.<br />
I verste fall mister de<br />
jobben. Mennesker er både eksekutør<br />
og offer i krisesituasjoner. Ledere som<br />
gjør feilvurderinger kan bli sosialt utstøtte,<br />
mellomledere rives mellom<br />
ulike lojalitetshensyn, de ansatte som<br />
blir overtallige får identitetsproblemer<br />
og de som blir igjen får dårlig samvittighet.<br />
Å miste jobben er dramatisk for de<br />
fleste, og jo eldre man er og jo færre alternativer<br />
man har, desto mer tragisk<br />
er det. De tillitsvalgte vil som oftest<br />
havne midt oppe i alle disse problemstillingene.<br />
De fleste er verken mentalt<br />
eller kompetansemessig forberedt <strong>på</strong><br />
situasjonen.<br />
Et juridisk ansikt<br />
– prosesser og rettigheter<br />
Jussen gir spilleregler for prosesser og<br />
<strong>på</strong>peker plikter og rettigheter. Lover<br />
og spilleregler i avtaleverket skal overholdes.<br />
Man kan bruke regler til å<br />
utsette prosesser, trenere beslutninger,<br />
skaffe fram informasjon, hjelpe de<br />
ansatte til å få bedre avtaler og i<br />
sjeldne tilfeller få noen dømt for økonomiske<br />
forbrytelser. Og dette er<br />
viktig. Men lover og regler vil sjelden<br />
eller aldri forhindre en krise eller vise<br />
vei ut av en krise. Det nytter lite å forhindre<br />
en konkurs med loven i hånd.<br />
Og har man bestemt seg for å fusjonere<br />
to selskaper, er loven alene til liten<br />
hjelp.<br />
Et forretningsmessig ansikt<br />
– å vurdere alternativer<br />
Bedrifter er forretningsmessige enheter<br />
basert <strong>på</strong> produksjon og handel.<br />
Offentlige organisasjoner leverer ulike<br />
former for tjenester, har styrings- eller<br />
kontrollfunksjoner. Krisens fundament<br />
er nesten alltid knyttet til forretningsdriften<br />
– eller funksjonsutøvelsen – <strong>på</strong><br />
et eller annet vis. For å endre beslutninger<br />
må man være forberedt <strong>på</strong> å<br />
møte forretningsmessige argumenter<br />
som innebærer strategiske /økonomiske<br />
vurderinger. I næringslivet vedrører<br />
beslutninger først og fremst forhold<br />
som: inntjening <strong>på</strong> investeringer, produktivitet,<br />
effektivitet, omsetning,<br />
markedsandeler og forhandlingsstyrke.<br />
Det er blitt mer og mer vanlig at<br />
også offentlige omstillingssituasjoner<br />
blir bedømt med de samme målebånd.<br />
Utfordringen for de ansatte eller andre<br />
som ikke godtar den ene utgang av en<br />
krise eller omstilling, er å vise at alternative<br />
valg er bedre.<br />
Et politisk ansikt – makta rår<br />
Til sjuende og sist blir vurderinger<br />
avgjort av de lokale politiske forhold<br />
– makta rår. Eiere, ledere, ansatte <strong>på</strong><br />
ulike nivåer, konsernledelse, lokale<br />
styremedlemmer, lokalsamfunnet,<br />
pressen og omgivelsene for øvrig er<br />
eksempler <strong>på</strong> interessenter som kan<br />
melde seg <strong>på</strong> i kampen. Det er samspillet<br />
mellom de ulike typer interessenter<br />
som avgjør hvilke handlingsalternativer<br />
man ender opp med.<br />
For offentlig virksomhet kommer<br />
forhold knyttet til fellesskapet inn i<br />
større grad enn ved private bedrifter,<br />
men også her har man ulike politiske<br />
interesser som kjemper om «sin»<br />
løsning. Alternativer kan imidlertid<br />
alltid bedømmes ut fra ulike kriterier<br />
og gis ulik grad av sannsynlighet.<br />
30 Loggen 3/01
Å ha selvtillit nok til<br />
å peke <strong>på</strong> det store bildet<br />
For å forstå kriser og krisehåndtering<br />
må man altså kunne se disse fire perspektivene<br />
i samspill: det sosiale, det<br />
juridiske, det forretningsmessige og det<br />
politiske.<br />
Kjernen i kampen er oftest virksomhetens<br />
rolle og aktiviteter. Bedriftsøkonomi<br />
er ingen eksakt og verdifri vitenskap<br />
selv om man tidvis kan få et slikt<br />
inntrykk. Hva som er «fellesskapets<br />
interesser», finnes det også flere fortolkninger<br />
av. Ulike personer med<br />
ulike interesser kan se noe ulikt <strong>på</strong> hva<br />
som er de sentrale forhold. Dermed<br />
kan det også være ulike måter å løse<br />
problemene <strong>på</strong>. Dette kan vedgå slike<br />
forhold som ulike tidsperspektiv for<br />
lønnsomhetsforventninger og ulik vurdering<br />
av utvikling i etterspørsel.<br />
leserbrev<br />
Alt kan ses fra minst tre sider: din side,<br />
min side og den riktige side. Når det<br />
gjelder kontingenten finnes det mange<br />
«riktige» sider. Før vi snakker om kontingenten,<br />
dvs. forbundets inntekter, må vi<br />
snakke om forbundets utgifter.<br />
Hva bør vi bruke penger til? Hva går<br />
pengene til? Hvor mye skal vi satse <strong>på</strong><br />
dugnadsarbeid? Hvor mye <strong>på</strong> fast ansatte<br />
folk? Hvor mange steder nasjonalt og<br />
internasjonalt, der saker som berører<br />
sjøfolk avgjøres – skal vi møte selv eller<br />
overlate til andre å representere oss? Hvor<br />
mange seilende medlemmer skal møte <strong>på</strong><br />
vårt landsmøte (forbundets høyeste myndighet)<br />
og skal disse få dekket reise og<br />
opphold eller ei?<br />
Spørsmålet som vi – og andre forbund<br />
– sliter med er: «Hva gjør dere egentlig?»<br />
Mye av kontingenten er bundet <strong>på</strong><br />
forhånd. Alle medlemmer er forsikret ved<br />
død (kr 24.000,-/14.000,- ved død før/etter<br />
fylte 60 år. Ved ektefellers/samboers død<br />
før 60 år, kr 10.000,-).<br />
Alle medlemmer bosatt i Norden har<br />
blant annet gratis innboforsikring. Medlemmene<br />
utenfor Norden har en ulykkesforsikring<br />
i fritid opp til kr 425.000,-.<br />
Medlemmene får gratis brevkurs og<br />
opplæring <strong>på</strong> kurs og konferanser. Dette<br />
koster tid og penger.<br />
Vi er medlem av – og må betale kontingent<br />
til – LO, NTF og ITF. Vi er per i dag<br />
representert i 118 permanente styrer,<br />
utvalg og komiteer – både innen Norden, i<br />
Europa for øvrig og globalt. Dette krever<br />
tid og penger – og ikke minst tid til å<br />
«svelge» bunkevis av saksdokumenter.<br />
Utenom hovedoverenskomstene – utenriks,<br />
innenriks, fraktefartøyene og fiskeri<br />
– er det godt og vel 150 særoverenskomster,<br />
som skal revideres med jevne mellomrom.<br />
Dette koster tid og penger.<br />
På hovedkontoret har det aldri vært<br />
flere enn ti–tolv valgte og ansatte tillitsmenn.<br />
Med over 90% av skipene som aldri<br />
kom til Norge, lang tid mellom de frie<br />
Vanlige feilvurderinger er at omstillingskostnader<br />
er undervurdert, stordriftsfordeler<br />
er overvurdert, synergieffekter<br />
er feilvurdert, de ansattes motstand<br />
er ignorert og deres kreativitet<br />
oversett. Det er viktig at tillitsvalgte<br />
har selvtillit nok til å stille spørsmål<br />
ved både framlagte forretningsmessige<br />
veivalg samt til den prosess som er<br />
staket ut .<br />
Kampen om å beskrive<br />
og forstå virkeligheten<br />
Det kan finnes flere måter å se en krise<br />
<strong>på</strong>. De ansatte må være <strong>på</strong> vakt mot å<br />
bli fanget inn av bedriftsledelsens beskrivelse<br />
og analyse av situasjonen<br />
Dette må skje tidlig nok – og helst før<br />
situasjonen låses fast med bare ett<br />
utfall. Den som vinner kampen om å<br />
beskrive virkeligheten, har langt <strong>på</strong> vei<br />
hjemreiser og dårlige kommunikasjoner,<br />
var det nødvendig å ha fastlønte tillitsmenn<br />
i havnene omkring i verden. På det<br />
høyeste var det over 60 mann <strong>på</strong> avdelingene.<br />
På hovedkontoret var det <strong>på</strong> den tid<br />
ansatt 26 kontordamer.<br />
I dag er det elleve fastlønte valgte og<br />
ansatte tillitsmenn <strong>på</strong> hovedkontoret samt<br />
åtte <strong>på</strong> forbunds- og regionkontorene – og<br />
elleve kontoransatte <strong>på</strong> hovedkontoret og<br />
to <strong>på</strong> regionkontorene.<br />
Selv om pensjonsalderen er 65 år og<br />
lønna lavere enn den de fleste seilende<br />
medlemmer har, så koster dette penger.<br />
Videre betaler vi fortsatt pensjon til 62<br />
pensjonister og pensjonistenker.<br />
Alt dette må dekkes av medlemmenes<br />
kontingent. Spørsmålet er så hva som er<br />
en rettferdig kontingent. Noen mener at<br />
alle har samme godene og bør derfor<br />
betale samme kronekontingent. Men de<br />
fleste er nok enige i at en førstereisgutt bør<br />
slippe litt billigere enn en i toppstilling.<br />
I gamle dager brukte man derfor henholdsvis<br />
A- og B-kontingent. Dette var<br />
greit <strong>på</strong> et tidspunkt der man sjelden<br />
hadde annen inntekt enn rene hyra, dvs.<br />
praktisk talt ingen overtid eller andre<br />
tillegg. «Alminnelig arbeidstid» var i sjøen<br />
84 timer og under land 48/56 timer per<br />
uke. I dag er den henholdsvis 35,5 og 37,5<br />
timer per uke.<br />
En krone er selvsagt mindre i dag enn<br />
for 60–70 år siden, med 1% er og blir 1%.<br />
I 1936 var guttehyra kr 36,- per måned og<br />
B-kontingenten kr 3,- per måned – dvs.<br />
nesten tre dagers hyre eller godt og vel 8%.<br />
Matroshyra var kr 149,- og A-kontingenten<br />
kr 5,- dvs. 3,4%.<br />
I dag varierer inntekten mer med fartsområde<br />
enn med stillingen. Fra lokalfarten<br />
der man enkelte steder, for å berge arbeidsplassene,<br />
har delt arbeidet i så mange<br />
skift at man ikke får annet enn den rene<br />
grunnhyre, – til supplyoverenskomsten<br />
som sikrer alle betaling for 84 timer per<br />
uke.<br />
også vunnet kampen om veien framover.<br />
De tillitsvalgte må – i tillegg til<br />
selvtillit – også ha kompetanse til å<br />
formulere de nødvendige motforestillinger.<br />
Eller i alle fall selvtillit og kompetanse<br />
nok til å vite når og hvor man<br />
kan få den relevante hjelpen. Det er et<br />
nødvendig spørsmål å stille om vi i forbunds-<br />
eller LO-regi gir nødvendig forberedelse<br />
for våre tillitsvalgte gitt<br />
dagens utfordringer.<br />
Å lede lokale forhandlinger om lønn<br />
og arbeidsforhold kan sikkert være<br />
tøft nok. Det er likevel for ingenting å<br />
regne mot det å være terapeut, bedriftsstrateg<br />
og maktspiller samtidig<br />
som man skal stå fram i media å forklare<br />
sine kollegaer og det norske folk<br />
hvorfor konsernledelsen tar feil!<br />
Betraktninger omkring kontingenten<br />
Prosentkontingenten har to fordeler.<br />
Man betaler virkelig kontingent etter<br />
inntekt og den følger automatisk prisstigningen,<br />
dvs. man slipper de rykkvise økninger<br />
<strong>på</strong> landsmøtet hvert fjerde år. For<br />
forbundet og dets drift teller de totale kontingentinntekter.<br />
Skal noen betale mindre<br />
må andre betale mer. Skal man sette et<br />
tak, betyr det en høyere prosentsats for<br />
alle. Dessuten vil det da være de lavest<br />
lønte som alltid betaler den fulle prosentsatsen,<br />
mens de med høyest inntekt ikke<br />
gjør det. Hvorvidt dette er «rettferdig»<br />
kan selvsagt diskuteres.<br />
Andre forslag som har vært nevnt for<br />
eksempel å unnta ekstra overtid, kontant<br />
fritid og annet, er helt urealistisk og ville<br />
være helt urettferdig, da oppgjørsformen<br />
– dvs. hvor mye som er innlagt i den faste<br />
lønna, overtids-/fritids-opptjeningsmulighetene<br />
– varierer altfor mye i de forskjellige<br />
tariffområder.<br />
Men, landsstyret vedtok den 30. november<br />
1995:<br />
A: Ved kontantavregning av fridager så<br />
lenge tjenesteforholdet består beregnes<br />
ikke kontingent av dette beløpet.<br />
B: Ved oppgjør av fridager ved tjenesteforholdets<br />
opphør beregnes kontingent <strong>på</strong><br />
vanlig måte og kontingent anses å være<br />
betalt for den tiden fridagene løper.<br />
Det er forståelig at mange medlemmer<br />
spør hvorfor vi betaler så mye mer enn sjøoffiserene<br />
og maskinistene. Svaret ligger<br />
ovenfor, dvs. at vi har hatt og har en helt<br />
annen spredning enn disse. Med 1,4%<br />
ligger vi bra an sammenlignet med de<br />
fleste forbund i land som betaler opptil 2-<br />
3%. Våre kontoransatte (organisert i<br />
Handel og Kontor) betaler 1,5%.<br />
De som synes at de betaler for mye kontingent,<br />
får tenke <strong>på</strong> hva et av våre medlemmer<br />
langs kysten sa, da han hørte<br />
klagene fra en fra supplyfarten: «Jeg skulle<br />
med glede betalt den kontingenten, hvis<br />
jeg hadde hatt den inntekten.»<br />
Ralf Stahlke<br />
Loggen 3/01 31
Fotokonkurransen for sjøfolk<br />
Norsk vinner i nordisk fotofinale<br />
Med bildet <strong>på</strong> motstående side<br />
gikk overstyrmann Ola Moen fra<br />
Alversund, MT Trans Chemica,<br />
til topps i den nordiske finalen i<br />
fotokonkurransen for sjøfolk<br />
2000. Matros Arild Lillebø fra<br />
Ulsteinvik, <strong>MS</strong> Olympic Poseidon,<br />
sikret seg førstepremien i<br />
den norske del av fotokonkurransen<br />
med bildet vi gjengir <strong>på</strong><br />
sidene 34–35.<br />
Til sammen rundt 600 bidrag ble<br />
sendt inn til fotokonkurransen for<br />
sjøfolk 2000, og om Ola Moens vinnerbilde<br />
sier den nordiske juryen bl.a.<br />
at det gir en fin stemning kombinert<br />
med god teknikk og kvalitet – og god<br />
blanding av kunstig og naturlig lys.<br />
Bildet viser MT Trans Chemica <strong>på</strong><br />
vei opp Glomma mot broen i Fredrik-<br />
Direktør <strong>Arne</strong> H. Hansen (bildet) i<br />
Norsk Sjøoffisersforbund understreker<br />
behovet for felles opptreden i sjømannssaker,<br />
i en lederartikkel i bladet<br />
Sjøoffiseren nr. 3/2001.<br />
stad. Den norske juryen ga dette<br />
bildet en femtepremie i den norske<br />
finalen, og vektla den trolske stemningen<br />
og lyset i bildet.<br />
Når det gjelder Arild Lillebøs vinnerbilde<br />
i den norske fotofinalen<br />
(sidene 34–35) fremhever juryen spesielt<br />
stemningen som ligger i bildet,<br />
skapt at det gode lyset og de flotte<br />
fargene. Riktig et bilde for en maritim<br />
konkurranse!<br />
Premielisten i nordisk fotofinale: 1.<br />
Overstyrmann Ola Moen, MT Trans<br />
Chemica, Norge. 2. Husfrue Kirsti-<br />
Helena Ranta, <strong>MS</strong> Isabella, Finland.<br />
3. Skipsfører Rune Viberg, <strong>MS</strong> Nordsjøen,<br />
Danmark. 4. Matros Heikki<br />
Nilanen, <strong>MS</strong> Silja Europa, Finland. 5.<br />
Skipsfører Flemming Samuelsen,<br />
Danmark.<br />
Premielisten i norsk fotofinale: 1.<br />
Matros Arild Lillebø, Ulsteinvik, <strong>MS</strong><br />
– FELLES OPPTREDEN<br />
I SJØMANNSSAKER<br />
– Behovet for en bedre koordinering<br />
av synspunkter og opptreden i spørsmål<br />
som har betydning for den norske<br />
sjømannsstand har lenge stått <strong>på</strong><br />
dagsorden. Den <strong>på</strong>gående sammenslåingsprosessen<br />
med Det norske maskinistforbund<br />
er et særdeles viktig<br />
skritt i en slik retning. Dette må imidlertid<br />
ikke være til hinder for at vi<br />
videreutvikler vårt gode samarbeid<br />
med Norsk Sjømannsforbund. De tre<br />
sjømannsorganisasjonene etablerte<br />
allerede i 1988 Sjømannsorganisasjonenes<br />
Fellessentral og erfaringene<br />
herfra er positive, skriver <strong>Arne</strong> H.<br />
Hansen, og peker <strong>på</strong> andre områder<br />
som det kan være aktuelt å samordne:<br />
• Høringssaker i forhold til norske<br />
myndigheter.<br />
• Langsiktig arbeid for å sikre rekruttering<br />
til sjømannsstanden og bedre<br />
næringens rammevilkår.<br />
• Skape forståelse og spre kunnskap<br />
om sjøfolks virke.<br />
• Koordinere norske standpunkt i<br />
internasjonale fora.<br />
<strong>Arne</strong> H. Hansen viser til at spørsmålet<br />
om å «flytte» slike oppgaver ut i<br />
et felles sekretariat er til vurdering.<br />
Olympic Poseidon. 2. og 3. 1. maskinist<br />
Arvid Opdahl, Bergen, <strong>MS</strong><br />
Normand Tonjer. 4. Johan Sørensen,<br />
Halden, seilskipet Sørlandet. 5. Overstyrmann<br />
Olav Moen, Alversund, MT<br />
Trans Chemica.<br />
Blant de norske fotofinalistene:<br />
1. styrmann Gaute Kongsnes, Trondheim,<br />
Bergesen dy ASA. Purser Kjell<br />
Rasmussen, Loddefjord, <strong>MS</strong> Midnatsol.<br />
Maskinsjef Ole Kristiansen,<br />
Bodø, <strong>MS</strong> Texas. Reparatør Jarle<br />
Landro, Ågotnes, <strong>MS</strong> Sandpiper.<br />
Elektriker Leif Pedersen, Nedenes,<br />
<strong>MS</strong> Stena Sirita. Reparatør Ove<br />
Bentsen, Spangereid, <strong>MS</strong> Enchantment<br />
of the Seas. Einar Thomassen,<br />
Utsira, <strong>MS</strong> Lønnøy.<br />
Det er Sjøfartsdirektoratet som har<br />
hånd om den norske del av fotokonkurransen<br />
for sjøfolk.<br />
Kurs for<br />
tillitsvalgte i<br />
Region Vest<br />
Region Vest arrangerer<br />
et kurs for sosialtillitsvalgte/tillitsvalgte<br />
i<br />
regionen <strong>på</strong> Hotel Orion<br />
i Bergen i dagene 21.-23.<br />
mai. Kurset handler om<br />
det å bry seg om sine<br />
medmennesker i en vanskelig<br />
situasjon. Vi har<br />
forelesere som spenner<br />
fra Aetat til psykolog og<br />
prest, og satser <strong>på</strong> 20 til<br />
25 deltakere - så vær<br />
tidlig uten med <strong>på</strong>melding.<br />
Påmelding til regionkontoret<br />
i Bergen<br />
innen 7. mai.<br />
Norsk Sjømannsforbund<br />
Region Vest<br />
32 Loggen 3/01
Loggen 3/01 33
Etter ulykken<br />
Sorgen er blitt underholdning<br />
og allemannseie?<br />
Imin barndomsby Høyanger opplevde<br />
jeg ofte <strong>på</strong> 1940-tallet at -<br />
kirkeklokkene ringte og kalte til begravelse.<br />
Dødsfallene skyldtes ikke<br />
sjelden ulykker i aluminiumsfabrikken,<br />
og de som strøk med var gjerne menn i<br />
sin beste alder med ansvar for kone og<br />
barn. Trist og tragisk, men nærsamfunnet<br />
sluttet opp om de sørgende. Jeg<br />
husker også <strong>på</strong> begynnelsen av 1960tallet<br />
at det skjedde en drukningsulykke<br />
<strong>på</strong> Vestlandet der fem–seks personer<br />
omkom. En familie mistet to av sine.<br />
<strong>Inge</strong>n radio eller TV meldte om ulykken.<br />
En søkte trøst hos de nærmeste, som en<br />
hadde gjort her i landet i alle år.<br />
I dag er situasjonen blitt en helt<br />
annen. Vi husker for noen år siden speiderguttene<br />
som ikke var kommet hjem<br />
til mor før midnatt, og kriseteamet som<br />
straks var <strong>på</strong> pletten. For knapt et år<br />
siden fant det sted en flyulykke i Italia,<br />
der syv–åtte personer ble drept, hvorav<br />
• På et etikkseminar knyttet til Haugesundkonferansen<br />
2001, hevdet psykiatriprofessor<br />
Einar Kringlen (bildet) at katastrofepsykiatrien<br />
har lagt grunnlaget for en ny industri.<br />
Det siste tiåret har sett nærmest en inflasjon i<br />
tilbud om hjelp ved ulykker og katastrofer av<br />
individuelle terapeuter eller konsulentfirmaer.<br />
De rammede blir oppsøkt av helseteam, der<br />
ikke bare psykolog eller psykiater, men ofte<br />
prest, sykepleier og andre kommer for å<br />
hjelpe. Filosofien har vært at man må komme<br />
til tidlig, gjerne i løpet av de første par døgn<br />
etter katastrofen. Hva dette betyr kulturelt er<br />
vanskelig å overskue, men det kan neppe være<br />
mentalhygienisk heldig å gi befolkningen det<br />
inntrykk at kriser og <strong>på</strong>kjenninger kan en<br />
ikke klare selv – eventuelt med hjelp av venner<br />
og familie, sa psykiatriprofessoren.<br />
• «Krisepsykiatri – nødvendig satsingsområde?» var tittel <strong>på</strong> foredraget til Erling<br />
Kringlen, som innledningsvis sa at «svaret er selvfølgelig nei». Han tok blant<br />
annet utgangspunkt i behandlingen av psykiske traumer – skadelige <strong>på</strong>virkninger<br />
av sinnet – etter ulykker og katastrofer, og det som <strong>på</strong> fagspråk kalles posttraumatisk<br />
nevrose, et nervøst sykdomsbilde som kan oppstå ved store <strong>på</strong>kjenninger.<br />
Professoren mente at diagnosen posttraumatisk stresslidelse er blitt en<br />
slapp diagnose i den forstand at den er blitt utvidet til å omfatte problemer av<br />
forskjellig karakter, der <strong>på</strong>kjenningene ikke har vært ekstreme. Samtidig har<br />
man også fått en krisepsykologi som tar sikte <strong>på</strong> å behandle nesten enhver livskrise,<br />
enten det gjelder skilsmisse, separasjon, naturlig dødsfall eller dagligdagse<br />
<strong>på</strong>kjenninger. Vi gjengir professor Erling Kringlens foredrag i Festiviteten i<br />
Haugesund i sin helhet.<br />
Av professor Einar Kringlen<br />
Psykiatrisk institutt<br />
Universitetet i Oslo<br />
en nordmenn. Det ble straks etter sendt<br />
sydover en psykolog og en prest. Ja, så<br />
langt har det gått i dag at selv mange<br />
oppskakende hendelser i en bygd eller<br />
en by (uten dødsfall), følges av TV-team<br />
og radioreportere og avsluttes med<br />
intervju med ordfører eller kommunelege<br />
som beroliger oss alle med at det er<br />
skaffet psykologisk hjelp til dem som er<br />
rammet. Skjer det drap, mobiliseres ikke<br />
bare psykologisk hjelp, men en kan<br />
oppleve at gudstjenesten og jord<strong>på</strong>kastelsen<br />
blir kringkastet.<br />
• Hva er i ferd med å skje? Har vi utviklet<br />
en kultur der all støtte og omsorg<br />
skal profesjonaliseres? Har vi fått en<br />
hjelpeløs befolkning, som ikke forutsettes<br />
å klare noe selv, men må ha assistanse<br />
av psykolog eller psykiater ved<br />
alle livets triste hendelser, og er sorgen<br />
blitt underholdning og allemannseie?<br />
Krise- eller katastrofepsykiatrien utviklet<br />
seg i USA, særlig etter Vietnam-<br />
krigen, der soldater kom tilbake med<br />
betydelige angstsymptomer etter ekstreme<br />
krigs<strong>på</strong>kjenninger. I Norge utviklet<br />
dette feltet seg særlig etter Jotunbrannen<br />
i Vestfold og Alexander Kielland-ulykken,<br />
der psykiatere fulgte de<br />
overlevende flere år etter ulykken.<br />
Tre hovedsymptomer<br />
De fleste vil kunne reagere med stressymptomer<br />
i form av angst og mareritt<br />
og søvnvansker etter ekstreme <strong>på</strong>kjenninger<br />
som tortur, naturkatastrofer,<br />
jordskjelv, ulykker, voldtekt, men for de<br />
fleste går symptomene tilbake etter en<br />
kortere tid. Hos noen utvikler det seg et<br />
såkalt posttraumatisk stressyndrom,<br />
preget av tre hovedsymptomer.<br />
• For det første gjenopplevelse av katastrofesituasjonen<br />
med plagsomme,<br />
gjentatte invaderende erindringer eller<br />
følelser. Ikke sjelden kan katastrofen<br />
<strong>på</strong> nytt oppleves under drøm før man<br />
skal sovne inn eller under oppvåkingen<br />
– i det hele tatt i situasjonen hvor<br />
man ikke er engasjert i aktivt arbeid.<br />
• Neste symptom er unnvikelsesatferd,<br />
der en forsøker å unngå tanker,<br />
følelser og aktiviteter som minner om<br />
traumet. Torturofre kan for eksempel<br />
bli panisk engstelige hvis de møter en<br />
politikonstabel i gatene, for det minner<br />
om torturister i hjemlandet.<br />
• Det siste symptomet er hyperaktivering<br />
og innsovningsvansker, avbrutt<br />
søvn, irritabilitet, aggressive utbrudd,<br />
konsentrasjonsvansker, økt <strong>på</strong>-vaktholdning<br />
og noen blir lett skvetne.<br />
For noen blir dette varige, nærmest kroniske<br />
symptomer, som er vanskelig å behandle.<br />
Men for mange glir disse symptomene<br />
bort etter kortere eller lenger<br />
tid, med eller uten behandling.<br />
Etter siste verdenskrig la man stor<br />
vekt <strong>på</strong> pasientens personlighet, fordi<br />
ikke alle som hadde vært utsatt for store<br />
<strong>på</strong>kjenninger fikk senfølger. På 1970–80<br />
tallet med katastrofepsykiatriens utvikling<br />
begynte man å legge hovedvekten<br />
<strong>på</strong> selve traumet. På den tid ble en også<br />
opptatt av voldtekt og andre seksuelle<br />
overgrep som årsak til posttraumatiske<br />
symptomer. Det ble hevdet at alle kunne<br />
få en posttraumatisk stressforstyrrelse,<br />
hvis den ytre <strong>på</strong>kjenning var sterk nok.<br />
Kriseterapi og debriefing<br />
Opptattheten av posttraumatiske stressforstyrrelser<br />
<strong>på</strong> den tid førte også til utvikling<br />
av hjelpetiltak for de rammede –<br />
kriseterapi og såkalt «debriefing» indivi-<br />
36 Loggen 3/01
duelt eller i gruppe. (Debriefing betyr at<br />
en gjennomgår hendelsen i detalj intellektuelt<br />
og emosjonelt). Psykiatere gikk<br />
foran, men etter hvert har særlig psykologer<br />
engasjert seg i dette arbeidet.<br />
I dag har man vendt tilbake til det<br />
«gamle» synspunkt <strong>på</strong> årsaksforholdene.<br />
Man har innsett at den premorbide<br />
personlighet, altså ens personlighet<br />
før ulykken, betyr langt mer enn man de<br />
siste år har trodd. Det har nemlig vist<br />
seg at bare et mindretall utvikler senfølger<br />
etter alvorlige <strong>på</strong>kjenninger. En<br />
person med posttraumatisk syndrom<br />
har ofte <strong>på</strong> forhånd hatt en sårbar personlighet,<br />
betinget i genetisk disposisjon<br />
og tidligere vanskelige livsforhold.<br />
• Men to andre ting har også skjedd.<br />
For det første er diagnosen posttraumatisk<br />
stresslidelse blitt en slapp diagnose<br />
i den forstand at den er blitt<br />
utvidet til å omfatte problemer av forskjellig<br />
karakter, der <strong>på</strong>kjenningene<br />
ikke har vært ekstreme. Samtidig har<br />
man også fått en krisepsykologi som<br />
tar sikte <strong>på</strong> å behandle nesten enhver<br />
livskrise, enten det gjelder skilsmisse,<br />
separasjon, naturlige dødsfall eller<br />
dagligdagse <strong>på</strong>kjenninger.<br />
En ny industri<br />
Katastrofepsykiatrien har åpenbart lagt<br />
grunnlaget for en ny industri. Det tilbys<br />
nå hjelp ved ulykker og katastrofer av<br />
individuelle terapeuter eller konsulentfirmaer.<br />
• De rammede blir oppsøkt av helseteam,<br />
der ikke bare psykolog eller psykiater,<br />
men ofte prest, sykepleier og<br />
andre kommer for å hjelpe. Filosofien<br />
har vært at man må komme til tidlig,<br />
gjerne i løpet av de første par døgn<br />
etter katastrofen. Det siste tiåret har<br />
sett nærmest en inflasjon i tilbudet.<br />
Hva dette betyr kulturelt er vanskelig<br />
å overskue, men det kan neppe være<br />
mentalhygienisk heldig å gi befolkningen<br />
det inntrykk at kriser og <strong>på</strong>kjenninger<br />
kan en ikke klare selv eventuelt<br />
med hjelp av venner og familie.<br />
Denne utviklingen har gått parallelt med<br />
et lignende fenomen – den store vekst i<br />
antall konsulenter som skulle hjelpe<br />
sykehus og andre institusjoner til et<br />
bedre arbeidsmiljø og organisering. På<br />
1980-tallet gikk denne konsulentepidemien<br />
som en mare gjennom norske<br />
sykehus. Konsulentene var ikke sjelden<br />
halvstuderte røvere med litt kunnskap<br />
om økonomi <strong>på</strong> baklomma og noen<br />
kurs i organisasjonspsykologi. Konsulentene<br />
tjente store penger, men institusjonen<br />
fikk ofte lite igjen. For de ansatte<br />
kunne selvsagt seminarer <strong>på</strong> hotell være<br />
et hyggelig avbrekk i en travel hverdag.<br />
Nylig ble det avdekket at en direktør ved<br />
et av Oslos største sykehus hadde brukt<br />
30 millioner kroner til liten eller ingen<br />
nytte for å få sykehuset til å «sette pasienten<br />
i sentrum». Mye av dette «humbugmakeriet»<br />
spredte seg også til departementene.<br />
Og hva med den forebyggende psykologiske<br />
intervensjon? Har den hjulpet?<br />
Det har jo vært praksis med samtaler<br />
individuelt eller i gruppe å gå gjennom<br />
ofte i detalj forløpet ved traumet, ut fra<br />
den tankegang at dette ville forebygge<br />
posttraumatiske senfølger.<br />
Gjør mer vondt enn godt<br />
Nylig konkluderte psykologer og psykiatere<br />
som deltok i en konferanse i Aberdeen<br />
om traumatiske stressforstyrrelser<br />
at rådgivningen for traumeofre burde<br />
innstilles. Denne ubehagelige retretten<br />
var uunngåelig fordi flere og flere vitenskapelige<br />
rapporter de siste år tyder <strong>på</strong><br />
at «debriefing» gjør mer vondt enn godt.<br />
Tvilen ble første gang reist i 1994, da en<br />
lege ikke fant noen virkning av psykologisk<br />
debriefing under Golf-krigen. Året<br />
etter kom det en rapport i British<br />
Medical Journal som viste at debriefing<br />
av redningspersonale og soldater faktisk<br />
kunne være skadelig.<br />
• De som hadde gjennomgått debriefing<br />
fikk økte posttraumatiske symptomer<br />
med tilbakevendende nattlige mareritt,<br />
dårlig konsentrasjon, irritabilitet<br />
og depresjon. I en undersøkelse fra<br />
Cardiff fant forskere at 26% av dem<br />
som mottok rådgivning kort tid etter<br />
en brannkatastrofe fortsatt hadde<br />
posttraumatiske symptomer, sammenlignet<br />
med bare 9% av dem som ikke<br />
hadde fått slik rådgivning.<br />
Debriefing forverret tilstanden<br />
Innen medisin og psykiatri er det mange<br />
behandlingsmetoder som ikke er skikkelig<br />
vitenskapelig evaluert. Derfor har<br />
særlig engelske forskere de siste år etter<br />
initiativ av epidemiologen Archie Cochrane<br />
gått i brodden med kontrollerte<br />
vitenskapelige behandlingsundersøkelser<br />
for å avskaffe uvirksomme og<br />
fremme virksomme terapier. I en slik<br />
Cochrane-oversikt fra 1998 gikk psykiateren<br />
Simon Wesseley og medarbeidere<br />
igjennom de få gode undersøkelser som<br />
fantes om individuell debriefing etter<br />
ulykker. Det foreligger ingen undersøkelser<br />
av gruppebasert psykologisk debriefing<br />
i randomiserte forsøk. Forskere<br />
konkluderte med at debriefingen ikke<br />
hindret senere posttraumatiske symptomer,<br />
ja, det var endatil indikasjoner <strong>på</strong><br />
at debriefing forverret tilstanden. I en<br />
undersøkelse publisert i British Journal<br />
of Psychiatry nylig har tre Oxford-forskere<br />
i tre år fulgt pasientgrupper som<br />
har vært innlagt i sykehus etter trafikkulykker.<br />
I dette tilfellet besto intervensjonen<br />
i en detaljert gjennomgang av<br />
ulykken med pasienten med oppmuntring<br />
om å få frem følelser knyttet til den<br />
traumatiske opplevelsen. Målet var altså<br />
å fremme både emosjonelle og kognitive<br />
prosesser, som en antar vil «oppløse»<br />
traumet. Samværet med pasienten ble<br />
avsluttet med informasjon om hvordan<br />
man kunne reagere <strong>på</strong> slike traumatiske<br />
opplevelser og verdien av å vende<br />
tilbake til normalt liv så fort som mulig.<br />
Pasienten ble også rådet til å oppsøke<br />
sin lege hvis problemene besto.<br />
• Forskerne konkluderer med at psykologisk<br />
debriefing er uvirksomt og<br />
faktisk har uheldige virkninger <strong>på</strong><br />
lang sikt. Pasienter som fikk debriefing<br />
hadde, sammenlignet med pasienter<br />
som ikke fikk slik behandling, mer<br />
generelle psykiske symptomer, mer<br />
angst for å reise som passasjer, mer<br />
smerter og dårligere sosial fungering.<br />
Det var også <strong>på</strong>fallende at intervensjonen,<br />
altså den individuelle samtalen<br />
med pasienten etter ulykken, var mest<br />
skadelig <strong>på</strong> lang sikt for de pasienter<br />
som hadde mest psykiske symptomer<br />
etter ulykken. Er det slik at den psykologiske<br />
intervensjonen setter kjepper i<br />
hjulene for den naturlige helingsprosessen?<br />
Kan det være som folk flest<br />
ofte sier: «Det er best å ikke rippe opp<br />
i det».<br />
Revurdering<br />
Disse relativt ferske forskningsrapporter<br />
står i skarp kontrast til det mange<br />
fagfolk hittil har ment og trodd <strong>på</strong>. Tross<br />
mulige feilkilder som en alltid må regne<br />
med innen forskning <strong>på</strong> mennesker, nødvendiggjør<br />
disse resultatene en revurdering<br />
av de faglige og økonomiske investeringene<br />
som tidens krise- og katastrofebehandling<br />
representerer. Det er heller<br />
ikke noe nytt i psykiatrien og medisinen<br />
for øvrig at hevdvunne behandlingsmetoder<br />
må forkastes eller revideres. Litt<br />
ydmykhet kan kanskje være <strong>på</strong> sin plass<br />
fra fagfolks side når det gjelder de tragedier<br />
som kan ramme oss mennesker.<br />
Kanskje det viktigste er at familie og<br />
venner og andre i lokalmiljøet stiller opp<br />
med omsorg og forståelse når det trengs.<br />
Dette bygger <strong>på</strong> generasjoners dyrekjøpte<br />
erfaringer og en kultur hvor omsorg<br />
og nestekjærlighet står sentralt. Men<br />
profesjonell hjelp er selvsagt <strong>på</strong> sin plass<br />
der dette ikke strekker til. Så vil noen si,<br />
vi har ikke den gamle kulturen lenger.<br />
Mange er uten venner og sosialt nettverk.<br />
Hva med disse? Jeg tror likevel ikke<br />
det er veien å gå å skaffe flere behandlere.<br />
Ved opplysning og samfunnspolitisk<br />
arbeid må vi da få tilbake gammel<br />
solidaritet og fellesskapsfølelse.<br />
Hva med behandlerne?<br />
La oss se dagens tema i en større<br />
sammenheng med et sideblikk <strong>på</strong> USA,<br />
der mye elendighet opptrer først. Hva<br />
med behandlerne? På venterommet hos<br />
øyelegen, dr. Smith, i New York satt der<br />
for ikke lenge siden eldre pasienter som<br />
søkte behandling for grå stær. I dag er<br />
venterommet fylt av unge mennesker<br />
som snakker i sine mobiltelefoner mens<br />
de venter <strong>på</strong> en 15 minutters laseroperasjon<br />
for nærsynthet. På et helsesenter i<br />
Manhattan finner en pasienter som skal<br />
undersøkes av dr. Brown, senterets<br />
hudlege. Det gjelder en rutinesjekk <strong>på</strong><br />
hudkreft, men samtidig fjerning av noen ➜<br />
Loggen 3/01 37
ynker i pannen. Lenger nede i gaten<br />
sitter dr. Brunovski, en fremtredende<br />
psykiater, og behandler unge kvinner<br />
med lav selvfølelse ved å skrive ut resept<br />
<strong>på</strong> Prozac. Ikke langt unna finner en dr.<br />
Anderson, en velkjent tannlege, som<br />
henviser folk som trenger rutinefyllinger<br />
til sine yngre kolleger. Selv er han altfor<br />
opptatt med å hvitlegge sine klienters<br />
tenner. Dette scenario er ikke uvanlig i<br />
dag i større amerikanske byer. Vil vi se<br />
samme utvikling i Europa? Ja, vi ser<br />
allerede denne utviklingen, vil mange<br />
hevde. Meldte ikke en avis her om dagen<br />
at ca. 70.000 norske kvinner hadde fått<br />
innlagt silikon i sine «pupper»?<br />
En lukrativ praksis<br />
Inntil for få år siden var leger som spesialiserte<br />
seg <strong>på</strong> såkalt livsstilsmedisin,<br />
hovedsakelig kosmetiske prosedyrer,<br />
begrenset til spesielle «forretningsfolk»<br />
innenfor den medisinske profesjon. Men<br />
med reduksjon av sine inntekter er<br />
tusener av leger i New York og andre<br />
amerikanske byer i ferd med å gå over til<br />
den kosmetiske medisin for å opprettholde<br />
en lukrativ praksis. Noen utfører<br />
disse kosmetiske prosedyrene som et<br />
supplement til sine gamle ordinære<br />
praksis, andre driver bare med dette.<br />
Grunnene er enkle. Siden nesten alle<br />
behandlinger som tar sikte <strong>på</strong> å bedre<br />
ens utseende ikke betales av forsikringsselskapet,<br />
må pasienten selv punge ut.<br />
Enkel laserkirurgi for å korrigere synet<br />
koster ca. $5000. Slik slipper legen å bli<br />
kontrollert og eventuelt få redusert sine<br />
regninger av forsikringsselskapet.<br />
Honoraret kan gå direkte i hans egen<br />
lomme, og han slipper regnskap og<br />
papirarbeid som de fleste leger hater.<br />
Under den økonomiske boomen i<br />
Amerika er det mange som har god råd,<br />
og som føler at deres liv vil bli bedre<br />
uten rynker, uten hår <strong>på</strong> leggene og et<br />
ansikt uten briller. Dessuten har den<br />
tekniske utvikling gjort at mange av<br />
disse estetiske prosedyrene kan gjøres<br />
mer nøyaktig enn før og er relativt lett å<br />
praktisere. De som fører an i utviklingen<br />
er øyekirurger, som med sine lasermetoder<br />
bare <strong>på</strong> få år har fullstendig<br />
omskapt amerikansk oftalmologi.<br />
Den kosmetiske medisins tiltrekningskraft<br />
kan bety at mange leger etter hvert<br />
vil holde seg borte fra mer grunnleggende<br />
mindre lønnsom medisin, som<br />
behandling av gamle med kreft og hjertesvikt<br />
og omfattende kirurgisk behandling<br />
og rehabilitering av ulykkespasienter.<br />
Resultatet kan bli at de beste legene<br />
vil havne i privat virksomhet, og de som<br />
ikke klarer seg <strong>på</strong> det private marked vil<br />
ende opp i offentlige institusjoner. Med<br />
økende privatisering er det fare for at<br />
dette også vil skje i Europa og Norge.<br />
Fettsuging og brystforstørrelse<br />
Det er ikke mer enn 20 år siden medisinere<br />
så litt ned <strong>på</strong> kolleger som etter<br />
lege-eksamen ønsket å drive med kosmetisk<br />
kirurgi. Slik er det ikke lenger.<br />
I dag er kosmetisk kirurgi blitt en av de<br />
største spesialiteter i USA. Ifølge statistikk<br />
fra American Academy of Cosmetic<br />
Surgery fra 1999, hadde amerikanske<br />
kirurger det året sørget for 1,5 millioner<br />
kjemiske hudprosedyrer, 600.000 fettsuginger,<br />
420.000 øyelokkoperasjoner,<br />
310.000 laserhudbehandlinger, 300.000<br />
fettinjeksjonsbehandlinger, 260.000<br />
brystforstørrelser, 220.000 ansiktsløftninger,<br />
170.000 neseoperasjoner. Ifølge<br />
foreningen er den vanligste grunnen for<br />
kosmetiske prosedyrer «to keep ut with<br />
peers who have had cosmetic surgery».<br />
En kan beklage denne utviklingen og<br />
kritisere grådige kirurger for deres markedsføring<br />
av brystimplantater og penisforlengelser.<br />
En kan mislike at den<br />
jødiske og den romerske nese blir gjort<br />
til medisinske problem. Men kan utviklingen<br />
stanses? Neppe under den nye<br />
globale markedsøkonomien.<br />
• Vil vi se litt av samme utviklingen<br />
innen psykiatrien? Sannsynligvis. Med<br />
økende privatisering vil psykiatere og<br />
psykologer bli opptatt av «the worried<br />
well». Utdanningen av psykologer<br />
øker sterkt, og de fleste vil søke til<br />
klinisk arbeid. Mange vil slå seg ned i<br />
privat praksis, og dermed automatisk<br />
bli opptatt av de minst syke. Man vil<br />
også få en økning av kvakksalvere,<br />
siden markedet synes umettelig. Psykiaterne<br />
vil sannsynligvis etter hvert<br />
miste kontrollen over det psykiatriske<br />
arbeidsfelt eller hovedsakelig bli<br />
opptatt med de alvorlig syke i offentlige<br />
sykehus og poliklinikker. Kanskje<br />
vil også den farmasøytiske industri<br />
satse mindre <strong>på</strong> medikamenter til<br />
alvorlig syke til fordel for livsstilsmedisiner<br />
av typen Viagra og Prozac. Nye<br />
medikamenter vil også skape nye sykdommer.<br />
I dag er redusert hukommelse<br />
en naturlig følge av aldring. Får<br />
vi et medikament som bedrer vår<br />
hukommelse vil det selvsagt bli brukt,<br />
og svekket hukommelse i eldre alder<br />
blir en ny diagnose.<br />
Medikament-flom til barn<br />
Nylig rapporterte et tidsskrift for den<br />
amerikanske legeforening om den<br />
veldige økningen i forbruket av psykofarmaka<br />
til barn. En oversikt fra to<br />
stater viste at forbruket av Ritalin, et<br />
amfetaminlignende stoff, var tredoblet<br />
<strong>på</strong> fem år, mens konsumet av antidepressiva<br />
– medikamenter mot depresjon<br />
– var fordoblet. Disse medikamentene<br />
foreskrives til barn for å bekjempe<br />
hyperaktivitet og manglende oppmerksomhet<br />
<strong>på</strong> skolen. Det er ingen tvil om<br />
at noen urokråker trenger medikamentell<br />
behandling, men den store økningen<br />
av slik behandling over de siste år er<br />
neppe medisinsk begrunnet, og mer<br />
alvorlig, en kjenner ikke bivirkningene<br />
<strong>på</strong> lang sikt. En ser også tendenser til at<br />
sykdomsbegrepet utvides når det gjelder<br />
voksne personer. Folk med lettere depresjoner,<br />
som går over av seg selv eller<br />
som kan ha behov for noen støttende<br />
vennesamtaler, behandles av fagfolk<br />
med psykoterapi og antidepressiva.<br />
Likeledes sykeliggjøres dagligdagse konflikter<br />
i familien og <strong>på</strong> arbeidsplassen.<br />
Dette er Amerika. Får vi samme utvikling<br />
i Vest-Europa og Norge? Vi vet<br />
ikke, men tendensen hos leger og psykologer<br />
er også her i stadig større grad å<br />
definere som behandlingskrevende<br />
patologi, problemer som en tidligere<br />
betraktet som ordinære variasjoner i<br />
menneskelig atferd. Ikke minst synes<br />
mange psykologer i privat bypraksis å<br />
gå den amerikanske vei og behandle<br />
mennesker i lettere krise til fortrengsel<br />
for pasienter med alvorlig sykdom.<br />
Innenfor den offentlige psykiatri vil<br />
man i større grad få et økende krav om<br />
dokumentasjon av behandlingsresultater,<br />
såkalt «evidence based medicine».<br />
Dette er positivt i den forstand at man<br />
får avskaffet uvirksom behandling og i<br />
stedet kan fremme nyttig behandling.<br />
Både innenfor den alminnelige medisin<br />
og psykiatrien er det en rekke behandlingsmetoder<br />
som sannsynligvis er uten<br />
særlig virkning. Men innenfor den<br />
private sfære vil man kunne drive som<br />
før, hvis pasientene er fornøyde.<br />
• Ekstreme katastrofer er sjeldne i vår<br />
del av verden. Folk som reagerer ekstremt<br />
sykelig bør selvsagt få hjelp. Men<br />
såkalt forebyggende krisepsykologi er<br />
en tvilsom business og bør stort sett<br />
overlates til familie, venner og bekjente,<br />
som av fagfolk bør oppfordres til å<br />
støtte dem som har det vanskelig. Ved<br />
de alminnelige livskriser som vi alle<br />
gjennomgår, trenger man ingen psykolog<br />
eller psykiater. Disse tilstandene<br />
kommer under den såkalte kosmetiske<br />
medisin, som dessverre utvikler seg med<br />
full fart i USA og er <strong>på</strong> vei inn i Vest-<br />
Europa. Denne tendensen bør vi kjempe<br />
mot. Vi bør satse <strong>på</strong> de pasienter som<br />
har alvorlige somatiske og psykiske lidelser,<br />
de som virkelig trenger hjelp. Og<br />
vi må utvikle medisinen og psykiatrien<br />
slik at den blir basert <strong>på</strong> «evidens», <strong>på</strong><br />
vitenskapelige resultater. Det betyr at<br />
behandling som ikke virker eller sågar<br />
er skadelig, avskaffes, mens behandlinger<br />
som har effekt, fremelskes.<br />
Denne evidens-baserte medisin er nå <strong>på</strong><br />
vei inn i den alminnelige medisin. Vi må<br />
også håpe at den vil gjelde <strong>på</strong> det felt vi<br />
har omtalt i dag. Endelig, til slutt – det<br />
jeg begynte med. De kulturelle sidene er<br />
ikke minst viktige her. Ved å profesjonalisere<br />
all hjelp vil vi kunne utvikle en<br />
kultur, der ingen forutsettes å klare seg<br />
selv, men må ha assistanse av psykolog<br />
eller psykiater ved alle livets triste hendelser.<br />
Det er kanskje det mest alvorlige<br />
ved situasjonen.<br />
38 Loggen 3/01
25 år<br />
i forbundet<br />
Regionsekretær Kjell Paulsen i<br />
Bergen har vært ansatt i Sjømannsforbundet<br />
i 25 år, og jubileet ble<br />
markert med en hyggelig sammenkomst<br />
<strong>på</strong> regionkontoret der bl.a.<br />
styret i Region Vest var til stede. På<br />
bildet får regionsekretæren overrakt<br />
blomster av regionleder Jakob<br />
Utne. Kjell Paulsen seile ute i<br />
mange år og gikk gradene til stuert<br />
før han begynte i forbundet.<br />
Ikke lettlest, men nyttig Sjømannspensjonen<br />
Han sier så om boken sin Åge Garnes.<br />
LO Service’ leder har begått en bok,<br />
«Kriser og omstilling», om krisehåndtering<br />
<strong>på</strong> arbeidsplassen. Han tar for<br />
seg temaer som konkurs, outsourcing,<br />
styrt avvikling, fisjoner, fusjoner og<br />
nedbemanning.<br />
Boken er et våpen i kampen mot<br />
overilt og uklok krisehåndtering og<br />
omstilling, framholder forfatteren.<br />
Han skulle vite hva han snakker om:<br />
Gjennom sitt arbeid i LOs beredskapsgruppe/næringslivsavdelingen<br />
har han vært med <strong>på</strong> å behandle rundt<br />
100 forskjellige krisesaker. Garnes er<br />
utdannet maskiningeniør og har doktorgrad<br />
fra NTH innen bedriftslære.<br />
I 15 år har han arbeidet med omstillings-<br />
og utviklingsspørsmål ved<br />
NTH og NHH.<br />
«Den må bli lest av mange» skriver<br />
Norsk Transportarbeiderforbunds<br />
leder, Per Østvold, i en kommentar til<br />
boken. Han mener god krisehåndtering<br />
ikke først og fremst er et spørsmål<br />
om å kunne lov- og avtaleverk,<br />
men også om å ta strategiske og taktiske<br />
valg. Boken gir veiledning i<br />
hvordan man kan ta de riktige<br />
valgene, mener Østvold.<br />
Oddrun Remvik, leder av Fellesorganisasjonen<br />
for barnevernpedagoger,<br />
sosionomer og vernepleiere (FO),<br />
anbefaler spesielt kapitlet om utskilling<br />
i offentlig sektor, som gir gode<br />
definisjoner, gode tanker om hva som<br />
er problemet og hvordan lage strategier<br />
for å motvirke privatisering.<br />
Boken utgis <strong>på</strong> eget forlag til en pris<br />
av kr 278 for LO-medlemmer (rabatt<br />
ved kjøp av 24 eks eller flere).<br />
(LOFF)<br />
Årsmøte i Solstad Shipping<br />
Det blir årsmøte for forbundsmedlemmene i Solstad Shipping AS <strong>på</strong><br />
Rica Travel Hotel i Haugesund torsdag 31. mai. Møtet starter<br />
klokken 1130, og <strong>på</strong> dagsorden står valg i henhold til vedtektene.<br />
Stortingsrepresentant <strong>Inge</strong>r Stolt-Nielsen fra Haugesund vil dessuten<br />
orientere om skipsfartssaker og arbeidet <strong>på</strong> Stortinget, og om<br />
Kystpartiets program.<br />
Årsmøtet er knyttet til en to dagers konferanse for medlemmer i<br />
Solstad Shipping AS. Den starter samme sted ved lunsjtider onsdag<br />
30. mai. Der vil bl.a. forbundsleder Erik Bratvold orientere om skipsfartspolitiske<br />
saker forbundet arbeidet med, og fremtidsutsiktene<br />
for skipsfartsnæringen og norske sjøfolk. Fra rederiet kommer Lars<br />
Hanøy, John Ståle Egge og Gunstein Mjølhus. De vil bl.a. ta for seg<br />
rederiets drift og fremtidsutsikter.<br />
Påmelding til medlemskonferansen innen 20. mai til regionkontoret<br />
i Bergen (telefon 55 90 73 80, telefaks 55 90 73 81).<br />
Telefonsamtaler og medlemsmøter<br />
viser at det er en del<br />
forvirring/sammenblanding av to forskjellige<br />
forhold når det gjelder sjømannspensjonen.<br />
1) En gammel regel, som fortsatt<br />
gjelder, er at man må ha sluttet å<br />
seile <strong>på</strong> norske og utenlandske skip<br />
for å få sjømannspensjon fra fylte<br />
60 år. Men man kan godt være i<br />
fullt arbeid i land. Man kan også ta<br />
kortvarige – maksimum tre<br />
måneder – vikarjobber til sjøs. Etter<br />
fylte 62 år kan man seile til sjøs så<br />
mye man vil og samtidig beholde<br />
sjømannspensjonen.<br />
2) Det som er nytt, er det midlertidige<br />
tillegget <strong>på</strong> 23% for årgangene<br />
1934–42. Dette tillegget er ikke beregnet<br />
for tidligere sjømenn som er i<br />
fullt arbeid i land. Det er beregnet<br />
fork sjømenn som seiler frem til de<br />
er 60–62 år gamle. Men en og annen<br />
må av forskjellige grunner slutte før<br />
pensjonsalderen er nådd. Det er<br />
derfor nok å ha minst 36 måneder<br />
pensjonsgivende fartstid i de siste<br />
fem år før pensjonen tas ut. Det er<br />
full anledning til å arbeide i land<br />
eller til sjøs, men «arbeidsinntekten»<br />
må ikke overstige 2 «G» (per<br />
1/5-2000 kr 98.180,-), ellers mister<br />
man dette midlertidige tillegg. Pensjoner,<br />
renter osv. er ikke «arbeidsinntekt».<br />
Vær dog oppmerksom <strong>på</strong><br />
regelen under punkt 2 ovenfor, vedrørende<br />
å kunne seile maksimum<br />
tre måneder som vikar før fylte 62<br />
år.<br />
Ralf Stahlke<br />
Loggen 3/01 39
Årsmøte i Region Vest<br />
Jakob Utne gjenvalgt, Helga Kollen ny nestleder<br />
Jakob Utne ble enstemmig gjenvalgt<br />
som leder og Helga Kollen<br />
ble valgt til ny nestleder <strong>på</strong> årsmøtet<br />
til Sjømannsforbundets<br />
Region Vest onsdag 4. april <strong>på</strong><br />
Augustin Hotel i Bergen, der 26<br />
stemmeberettigede forbundsmedlemmer<br />
var til stede.<br />
Regionleder Jakob Utne åpnet og ledet<br />
årsmøtet, og valgene gikk radig unna<br />
etter at valgkomiteleder Kåre Storhaug<br />
la frem sin forslagsliste.<br />
Valgresultat – regionstyret: Regionleder<br />
Jakob Utne (innenriks/ferge –<br />
HSD), nestleder Helga Kollen (utenriks/ferge<br />
– BNR/Fjord Line), Ragnar<br />
Ugland (offshore/supply – Møkster),<br />
Leif Midtbø (fiske – K. Halstensen),<br />
Nils Øksnes (innenriks/ferge – FSF),<br />
Olav Herøy (innenriks/kystfart – Kr. G.<br />
Jebsen) og Odd Foss (innenriks/ferge –<br />
Rogaland Trafikkselskap).<br />
Varamedlemmer: Johannes Nesheim<br />
(utenriks/tankskip – Utkilen), John<br />
Rønnevik (utenriks/tankskip – Knutsen<br />
OAS), Gunhild Lie (innenriks/hurtigbåt<br />
– HSD), Tore Steine (utenriks/småskip –<br />
Seatrans), Erling Herøy (innenriks/ferge<br />
– BNR/Fjord Line), Sissel I. Mundal<br />
(innenriks/hurtigbåt – FSF) og Olav Johansen(utenriks/Havforskningsinstituttet).<br />
Valgkomite: Kåre Storhaug (leder),<br />
Gunhild Lie og Nils Øksnes. Varamedlemmer:<br />
Olav Johansen og Tore Steine.<br />
Kåre Storhaug og valgkomiteen<br />
hadde åpenbart gjort en god jobb, for<br />
alle valg var enstemmige og i tråd med<br />
forslagslisten, bortsett fra at Helga<br />
Kollen og Ragnar Ugland skiftet plass i<br />
forhold til valgkomiteens innstilling.<br />
Helga Kollen overtok som ny nestleder<br />
etter Ragnar Ugland (valgt med 18 mot<br />
8 stemmer), og sistnevnte ble valgt til<br />
styremedlem.<br />
Helga Kollen er tillitsvalgt og servitør<br />
<strong>på</strong> Fjord Lines <strong>MS</strong> Bergen. Hun satt i<br />
regionstyret også i forrige valgperiode<br />
og har for øvrig markert seg i forbundets<br />
arbeid for å hindre utflagging, med tap<br />
av norske arbeidsplasser som konsekvens.<br />
Krav om tiltak for sjøfolkene<br />
Årsmøtet i Region Vest vedtok enstemmig følgende uttalelse<br />
om sikring av norske arbeidsplasser til sjøs.<br />
Årsmøtet i Norsk Sjømannsforbund Region Vest ser meget<br />
positivt <strong>på</strong> regjeringens vedtak vedrørende rammevilkårene<br />
for sjøfolkene i utenriks fergefart.<br />
Imidlertid kan vi ikke se at regjeringen har fulgt opp Stortingets<br />
vedtak av 16.06.00 som lyder:<br />
Deltakere <strong>på</strong> årsmøtet i Region Vest <strong>på</strong> Augustin Hotel i Bergen onsdag 4. april.<br />
Etter enkelte merknader tok årsmøtet<br />
regionens 2000-beretning, 2000-regnskap<br />
og 2001-budsjett til orientering.<br />
Det forelå to forslag, som begge ble<br />
enstemmig vedtatt av årsmøtet.<br />
Det ene forslaget, om rammevilkårene<br />
for norske sjøfolk, ble vedtatt oversendt<br />
til samtlige politiske partier <strong>på</strong> Stortinget.<br />
De andre, om sikkerhetsopplæring<br />
for fiskere, ble sendt til forbundets hovedkontor<br />
for videre distribusjon. Begge<br />
uttalelsene er gjengitt i sin helhet i egne<br />
rammer.<br />
På vegne av det nyvalgte regionstyret<br />
takket Jakob Utne avslutningsvis for tilliten,<br />
og sa han så frem til et nytt, arbeidskrevende<br />
år i Region Vest.<br />
Årsmøtet dannet avslutning <strong>på</strong> en regionkonferanse<br />
som startet samme sted<br />
mandag 2. april. Her var det innlegg<br />
(med etterfølgende debatter) av organisasjonssekretær<br />
Anne-Beth Skrede (om<br />
vedtektene), LOs distriktssekretær<br />
Vigdis Ravnøy (om frihet og fellesskap),<br />
prosjektleder Jan Monrad Tangen i ICE<br />
Internasjonal AS GSM (om mobiltelefonbruk<br />
<strong>på</strong> hurtigbåter), administrasjonsleder<br />
Siri Hatland og styremedlem<br />
Jørgen Jørgensen i Fraktefartøyenes Rederiforening<br />
(om fraktefartens konkur-<br />
ranseforhold), adm. direktør Ove J.<br />
Solem i Fjord Line (om situasjonen i rederiet<br />
og de norske utenriksfergenes<br />
konkurranseforhold), maritim sikkerhetsinspektør<br />
<strong>Arne</strong> Sagen i Safety Management<br />
A/S (om sikkerhet og arbeidsmiljø<br />
til sjøs), nestleder Rigmund Storøy<br />
(om hovedavtalerevisjonen LO-NHO og<br />
den fagligpolitiske situasjonen) – og rapporter<br />
fra regionens forskjellige tillitsvalgtutvalg<br />
om hva de jobber med og<br />
planene fremover, med vekt <strong>på</strong> medlemsaktiviteter.<br />
Deltakere <strong>på</strong> regionkonferansen: Kjell<br />
Berg, Kåre Storhaug, Erling Herøy,<br />
Jarle Rong, Hans Otto Ramstad, John<br />
Knut Leikanger, Leiv Sunnarvik, Rune<br />
Målsnes, Olav Johansen, Roy Rimestad,<br />
Svein Almås, Anne Hammer, Anne-Lies<br />
Fonnes, Jan Fonnes, Jostein Lokøy,<br />
Oskar Ekren, Odd Foss, Tore Steine,<br />
Kjell-Tore Iversen, Kåre Sæle, Jakob<br />
Utne, Ragnar Ugland, Olav Herøy, Nils<br />
Øksnes, Helga Kollen, Johannes<br />
Nesheim, Gunhild Lie, Rigmund Storøy<br />
(hovedkontoret), Tormod Storås (forbundsstyret),<br />
Kjell Paulsen (regionkontoret)<br />
og Kristen Haveland (Stavangerkontoret).<br />
«Stortinget ber regjeringen i forbindelse med fremleggelse av<br />
statsbudsjettet for 2001 fremme forslag til tiltak som sikrer<br />
norske sjømannsarbeidsplasser konkurransedyktighet innenfor<br />
de betingelser som gjelder for EU-området».<br />
Det kreves at våre folkevalgte sørger for at regjeringen<br />
følger opp dette, slik at arbeidsplassene til de mange, mange<br />
tusen sjøfolk som ikke omfattes av regjeringens vedtak, også<br />
sikres.<br />
40 Loggen 3/01
Jubileumsfest i Håkonshallen<br />
90 års markeringen fant sted i Grand<br />
Cafe og selskapslokaler i Bergen<br />
lørdag 15. februar 1992, og samlet<br />
125 feststemte deltakere. 100 års<br />
jubileet skal finne sted i bergensernes<br />
historiske storstue – Håkonshallen!<br />
– mandag 11. februar 2002.<br />
Det som feires er Bergens Stuertforening<br />
som ble stiftet den 11. februar 1902 –<br />
Norsk Sjømannsforbunds eldste, organisatoriske<br />
enhet som har levd videre<br />
som restaurasjonsgruppe i tidligere<br />
Bergen avdeling og dagens Region Vest.<br />
Norsk Sjømannsforbund er som kjent<br />
er resultat av sammenslåingen i 1933 av<br />
Norsk Stuert og Kokkforbund og<br />
Norsk Matros og Fyrbøterunion – og<br />
det nye forbundet overtok samtidig sistnevnte<br />
unions stiftelsesdato og sted:<br />
Oslo – daværende Kristiania – 25. september<br />
1910.<br />
Krav om tiltak for fiskerne<br />
Årsmøtet i Region Vest vedtok enstemmig følgende<br />
uttalelse med krav om bedre sikkerhetsopplæring for<br />
fiskere.<br />
Vi leser i Fiskaren den 19. mars 2001:<br />
«Liker du å leve farlig? I så tilfelle kan du alltid bli fisker.<br />
Det er verdens farligste yrke.»<br />
Dette er ikke nyheter, men har vært kjent lenge.<br />
Likevel har vi i forskrift av 4. august 2000 nr. 808 §7-14,<br />
4 og 5, om arbeidsmiljø, sikkerhet og helse for arbeidstakere<br />
<strong>på</strong> skip.<br />
«4. Opplæringens varighet skal være minst 40 timer. Det<br />
kan avtales en kortere opplæring enn 40 timer, dersom<br />
Men det finnes dem –<br />
vest<strong>på</strong> – som mener at<br />
Sjømannsforbundets<br />
egentlige vugge sto i<br />
Bergen i 1902, knyttet til<br />
stiftelsen av Bergens<br />
Stuertforening. Og at<br />
forbundet således runder<br />
hundre neste år.<br />
Uansett hva man<br />
måtte mene om den<br />
saken, en jubileumsfest<br />
blir det i Bergen i februar<br />
måned 2002. Arrangementkomiteen<br />
er oppnevnt<br />
og i sving: Kjell<br />
Paulsen, Helga Kollen,<br />
David Torgersen og Nils Øksnes – og<br />
regionlederen inviteres til møtene.<br />
Og regionlederen – Jakob Utne – skal<br />
stå som vert i Håkonshallen, sammen<br />
med nestleder Helga Kollen.<br />
Transportkvinner i Norge<br />
Kvinner i ITF-forbundene i Norge etablerte<br />
et eget forum i 1999. Bakgrunnen for å<br />
etablere et slikt forum, var blant annet at<br />
ITF (Internasjonal Transportarbeiderføderasjon)<br />
opprettet egen kvinnekomite <strong>på</strong><br />
kongressen i 1998, der både Jane Brekkhus<br />
Sæthre fra Jernbaneforbundet og Anne-<br />
Beth Skrede fra Sjømannsforbundet ble<br />
valgt inn fra sine seksjoner (jernbane og<br />
sjøfart/fiske). Sæthre og Skrede ønsket å<br />
videreformidle synspunkter fra norske<br />
transportkvinner inn til ITF-komiteen,<br />
samt informere tilbake fra ITF arbeidet.<br />
Felles for forbundene innen ITF, er at<br />
det tradisjonelt har vært «mannsbastioner»,<br />
der kvinner først de senere årene har<br />
kommet i posisjoner. Kvinner i transportbransjene<br />
har veldig like problemer, enten<br />
det dreier seg om arbeidstid, rettigheter i<br />
forbindelse med fødsel og familie, diskriminering<br />
og trakassering, eller følger av<br />
lønnsomhetskrav i bedriftene. Det er relativt<br />
få kvinner i disse forbundene, og derfor<br />
mener kvinnene i forumet at dette er en<br />
nyttig arena for utveksling og samråd.<br />
Transportkvinnene er opptatt av faglige<br />
rettigheter, strukturendringer og internasjonalisering<br />
av transportbransjene og de<br />
utfordringene som følger dette i form av<br />
lønnsvilkår, arbeidstid og sosiale rettighe-<br />
ter. Krav til effektivitet og<br />
profittmaksimalisering<br />
går som regel først ut over<br />
de tradisjonelle kvinnearbeidsplassene.<br />
De typiske<br />
likestillingssakene, som for<br />
eksempel likelønn,<br />
blir oppfattet som mindre<br />
relevante for kvinnene i<br />
dette forumet. Forumet er<br />
bevisst <strong>på</strong> at ITF-kvinner<br />
i Norge har kommet<br />
veldig langt i forhold til<br />
fagforeningskolleger i en<br />
del andre land, og setter<br />
derfor rettigheter for alle<br />
transportkvinner i alle<br />
land <strong>på</strong> dagsorden.<br />
7.–8. mars 2001 møttes transportkvinnene<br />
til seminar <strong>på</strong> Sørmarka. Hovedsaker<br />
<strong>på</strong> seminaret var ITFs kampanje for kvinners<br />
grunnleggende rettigheter, og forbundenes<br />
og LOs faglige internasjonale engasjement.<br />
LO-sekretær Rita Lekang, forbundsleder<br />
Per Østvold i NTF og forbundsleder<br />
Erik Bratvold i NSF innledet<br />
til debatt om det faglige internasjonale engasjementet<br />
og om samarbeid med<br />
forbund i andre land. Seminaret ble avsluttet<br />
i Folkets Hus i Oslo, med LOs 8. mars<br />
Regionleder Jakob Utne og nyvalgt nestleder Helga<br />
Kollen blir vertskap <strong>på</strong> jubileumsfesten i Håkonshallen<br />
mandag 11. februar 2002.<br />
Både han og Helga Kollen kom inn <strong>på</strong><br />
jubileet <strong>på</strong> tampen av årsmøtet i Region<br />
Vest. Ut fra det opplegget som ble skissert<br />
der, blir det fullt hus i Håkonshallen<br />
– og uten tvil en verdig jubileumsfest.<br />
partene i fellesskap er kommet frem til at det er forsvarlig ut<br />
fra en vurdering av problemenes karakter og omfang.<br />
5. Krav til nødvendig opplæring for verneombud og medlemmer<br />
av verne- og miljøutvalget <strong>på</strong> fiske- og fangstfartøy<br />
ansees oppfylt ved fullført sikkerhetskurs for fiskere som<br />
inneholder en egen verne- og miljødel.»<br />
Vi vet at den egne verne- og miljødel inneholder 4 timer<br />
opplæring.<br />
Vedtak:<br />
Norsk Sjømannsforbund må med alle lovlige midler arbeide<br />
for at fiskerne får samme opplæringsvarighet som arbeidstakere<br />
i land og sjøfolk. – 40 timers opplæring om arbeidsmiljø,<br />
sikkerhet og helse.<br />
Jernbaneforbundets Jane Brekkhus Sæthre (til venstre)<br />
og Sjømannsforbundets Anne-Beth Skrede med en<br />
engelskspråklig nei-til-diskriminering plakat.<br />
arrangement.<br />
Tranportkvinnene i Norge er sentrale og<br />
aktive tillitsvalgte, som ønsker å markere<br />
forbundene sine. De har derfor satt ned en<br />
arbeidsgruppe som skal jobbe med felles<br />
deltakelse og markering under samlingen<br />
«Kvinner <strong>på</strong> tvers» i september, samt planlegge<br />
neste års seminar som også da blir<br />
lagt til 8. mars. Videre skal forumet holdes<br />
à jour med saker til og fra ITFs kvinnekomite.<br />
Anne-Beth Skrede<br />
Loggen 3/01 41
Nytt materiell for Forbundsskolen Trinn 2<br />
Organisasjonssekretær Anne-Beth<br />
Skrede: – Vi ønsker å sette den tillitsvalgte<br />
i fokus.<br />
Etter å ha høstet erfaring med Forbundsskolen<br />
Trinn 2 gjennom 5 år, har<br />
vi fått mange tilbakemeldinger fra kursdeltakerne<br />
og fra veilederne i Forbundsskolen<br />
om hva trinn 2-materiellet bør<br />
inneholde. Med bakgrunn i disse<br />
tilbakemeldingene og andre endringer<br />
som har skjedd både organisatorisk og<br />
<strong>på</strong> lov- og avtalesiden de siste årene, har<br />
en i vel ett år arbeidet med et nytt<br />
opplegg for Forbundsskolen Trinn 2.<br />
Arbeidet er ennå ikke sluttført, men<br />
arbeidsgruppen skal presentere utkastet<br />
til nytt materiell <strong>på</strong> veiledersamlingen i<br />
slutten av mai.<br />
Utgangspunktet for det nye materiellet,<br />
er at vi ønsker å sette den tillitsvalgte<br />
i fokus. Målet er at Trinn 2-materiellet<br />
skal være en tillitsvalgt i Norsk<br />
Sjømannsforbunds «verktøykasse», og<br />
inneholde alt den tillitsvalgte trenger.<br />
Materiellet er delt inn i fem hoveddeler :<br />
1. Tillitsvalgtes rolle og oppgaver<br />
2. Tillitsvalgtutvalg (tvu)<br />
3. Tariffrett<br />
4. Sjømannsloven<br />
5. Andre lover og ordninger<br />
Både den tillitsvalgtes oppgaver og<br />
tillitsvalgtutvalgenes oppgaver har fått<br />
stor plass. Det er egne punkt om blant<br />
annet saksbehandling, konflikthåndtering,<br />
krisehåndtering, tillitsvalgt som<br />
medmenneske, tvu’enes økonomi, informasjon,<br />
og mye mer.<br />
Det er nå lagt større vekt <strong>på</strong> avtaleverket,<br />
og med hovedtyngden <strong>på</strong> hoved-<br />
<strong>TVU</strong>-valg i Misje Offshore<br />
Tillitsvalgtutvalget i Misje Offshore Marine AS, fra venstre sekretær Allan Nilsen,<br />
leder Øistein Olsen og nestleder Odd Eide Hansen.<br />
Øistein Olsen fra Narvik, <strong>MS</strong> Nordskott,<br />
er valgt til leder for Sjømannsforbundets<br />
tillitsvalgtutvalg (<strong>TVU</strong>) i rederiet<br />
Misje Offshore Marine AS i Bergen.<br />
Med seg i utvalget har han nestleder<br />
Odd Eide Hansen fra Engavågen, <strong>MS</strong><br />
Nordfjell, og sekretær Allan Nilsen fra<br />
Ask, <strong>MS</strong> Polarfront.<br />
Valgene fant sted <strong>på</strong> et årsmøte<br />
knyttet til en konferanse for Sjømannsforbundets<br />
medlemmer i rederiet. Konferansen<br />
fant sted <strong>på</strong> hurtigruteskipet<br />
<strong>MS</strong> Nordkapp 28.-30. mars.<br />
Årsmøtet foreslår i en uttalelse en<br />
endring i punkt 1 i Sjømannsforbundets<br />
handlingsprogram, når det skal behandles<br />
<strong>på</strong> landsmøtet i Tromsø neste<br />
høst.<br />
Punkt 1 bør ifølge uttalelsen lyde slik:<br />
NSFs hovedoppgave er å forbedre og<br />
trygge medlemmenes lønns- og arbeidsvilkår,<br />
gjennom oppretting og videreutvikling<br />
av tariffavtaler og hovedavtaler<br />
innenfor forbundets virkeområde.<br />
Nytt materiell<br />
til Forbundsskolen.<br />
avtalene. Sjømannsloven skal fremdeles<br />
ha bred plass, men utgangspunktet er<br />
også her den tillitsvalgtes behov for<br />
kunnskaper og kompetanse. Under<br />
emnet Tariffrett, har vi nå tatt med noe<br />
som flere kursdeltakere har etterlyst<br />
lenge, nemlig «Tarifforhandlinger fra A<br />
til Å».<br />
Det er fremdeles slik at forbundsskolemateriellet<br />
er forbeholdt kursdeltakere<br />
<strong>på</strong> Forbundsskolen. Og for å delta<br />
<strong>på</strong> Trinn 2, må en ha gjennomført Forbundsskolen<br />
Trinn 1.<br />
Det nye materiellet skal være klart til<br />
førstkommende Trinn 2-kurs, som skal<br />
holdes <strong>på</strong> Hell 12. - 15. juni i år. Alle<br />
som allerede har gjennomført Forbundsskolen<br />
Trinn 2, får tilsendt det nye<br />
materiellet i løpet av høsten.<br />
Anne-Beth Skrede<br />
Handlingsprogrammets punkt 3 –<br />
rekruttering og kompetanse - bør dessuten<br />
ajourføres.<br />
Årsmøtet vedtok videre en uttalelse<br />
om forbundsvedtektenes Del 1, §5-1,<br />
som foreslås endret til:<br />
Ordinært landsmøte avholdes hvert<br />
2. år.<br />
Begrunnelse: Den økonomiske, kulturelle<br />
og tekniske forandringen går så<br />
hurtig, at det som var grunnlaget for<br />
vedtektene det ene året, er foreldet det<br />
andre året.<br />
I dag avholdes forbundets landsmøter<br />
som kjent hvert 4. år.<br />
På medlemskonferansen, der regionsekretær<br />
Kjell Paulsen stilte fra forbundet,<br />
ble bl.a. forbundsvedtekter, hovedavtalene,<br />
tariffer, sjømannspensjonen og<br />
annet aktuelt avtale- og lovverk<br />
gjennomgått. Tillitsvalgtarbeid sto også<br />
<strong>på</strong> programmet, og organisasjonskonsulent<br />
Bjørn Stokke orienterte om forsikringsordninger.<br />
Adm. direktør Hans <strong>Inge</strong> Algrøy og<br />
mannskapssjef Petter Fosse i Misje<br />
Offshore Marine AS orienterte om rederiforhold.<br />
42 Loggen 3/01
SND som medspiller for nærskipsflåten?<br />
Statens nærings- og distriktsutviklingsfond<br />
(SND) kan komme inn<br />
som finansiell medspiller for den<br />
norske nærskipsflåten. Det er et av<br />
forslagene i en stortingsmelding<br />
om SND. Meldingen ble lagt frem<br />
fredag 6. april.<br />
Nærings- og handelsminister Grete<br />
Knudsen viser i en kommentar til at<br />
nærskipsflåten blir drevet av mange små<br />
Valg i Vest<br />
Ved siden av valg av regionstyre og<br />
valgkomite som er gjengitt annet<br />
sted i bladet, foretok årsmøtet i<br />
Region Vest følgende enstemmige<br />
valg.<br />
Bergensavisen, representantskapet:<br />
Nils Øksnes, Helga Kollen og Tore<br />
Steine. Varamedlemmer: Bjørn<br />
Morten Mehammer, Vermund Aase<br />
og Kai Andersen.<br />
Bergen AOF, representantskapet: Nils<br />
Øksnes og Anja Skarstein. Vararepresentanter:<br />
Johannes Nesheim og<br />
Olav Johansen.<br />
AOF Haugaland: John Rønnevik og<br />
Anne Lies Fonnes. Varamedlemmer:<br />
Gunhild Lie og Ragnar Ugland.<br />
Stavanger AOF: Odd Foss og Roy<br />
Rimestad. Varamedlemmer: Reidun<br />
Nesvik og Anne-Lise Jakobsen.<br />
Bergen minebøsse, forstanderskapet:<br />
Arvid Gulholm med Svein Almås<br />
som vararepresentant.<br />
Sjøfarendes aldershjem, styret: David<br />
Torgersen med Olav Herøy som vararepresentant.<br />
Bergen nye sjømannshjem, styret:<br />
David Torgersen.<br />
Hansine Sofie Bottolfsens legat for<br />
norske sjøfolk, styret: Jakob Utne og<br />
Kjell Paulsen.<br />
LO i Bergen og omland, representantskapet:<br />
Jakob Utne med Kjell<br />
Paulsen som vararepresentant.<br />
LO i Haugesund og omland, representantskapet:<br />
John Rønnevik, Ragnar<br />
Ugland og Gunhild Lie. Vararepresentanter:<br />
Olaug Wiik Hoff, Reidar<br />
Brandsøy og <strong>Inge</strong> Reidar Dommersnes.<br />
LO i Stavanger og omland, representantskapet:<br />
Odd Foss og Kristen<br />
Haveland. Vararepresentanter: Egil<br />
Kindingstad og John E. Slettebø.<br />
Samvirkende fagforening, Stavanger:<br />
Kristen Haveland med Reidun<br />
Nesvik som varamedlem.<br />
Rogaland Arbeiderpresse A/S:<br />
Kristen Haveland med Reidun<br />
Nesvik som vararepresentant.<br />
rederier som best kan sammenlignes<br />
med mindre bedrifter <strong>på</strong> land, og at det<br />
derfor er naturlig at næringen kan nytte<br />
godt av virkemidler i SND-systemet.<br />
Rederivirksomhet har vært unntatt<br />
fra SNDs arbeidsfelt, men det kan nå<br />
endres når det gjelder nærskipsflåten.<br />
Forslaget i stortingsmeldingen vil<br />
ifølge statsråden bli vurdert nærmere<br />
med hensyn til hvilke ordninger nærskipsflåten<br />
skal få adgang til.<br />
Styret i Norges Råfisklag har<br />
vedtatt at mannskap skal få<br />
tilgang til Råfisklagskortet <strong>på</strong> fiskefartøyer<br />
hvor høvedsmenn får<br />
det.<br />
Råfisklagskortet er et betalingskort<br />
der hver kortinnehaver har sin egen<br />
konto som man selv disponerer, som<br />
en hvilken som helst annen konto.<br />
Fordelen med Råfisklagskortet,<br />
sammenlignet med andre bankkort, er<br />
ifølge Norges Råfisklag bl.a. at man<br />
oppnår meget konkurransedyktige<br />
innskuddsbetingelser. Per i dag er innskuddsrentene<br />
slik:<br />
– innskudd inntil kr 20.000,-: 5,50%<br />
– innskudd mellom kr 20.000,- og<br />
200,000,-: 6,50%<br />
– innskudd over kr 200.000,-: 7,25%<br />
For å kunne oppnå tilsvarende rentebetingelser<br />
andre steder, blir det ofte<br />
i form av en høyrentekonto/plasseringskonto<br />
der man har en meget begrenset<br />
«tilgang» til midlene. Pengene<br />
må med andre ord ofte bindes for en<br />
bestemt periode (3–6 mnd. evt.<br />
lengre). Men med Råfisklagskortet<br />
kan man ta ut og sette inn penger så<br />
ofte man selv ønsker; det er en vanlig<br />
brukskonto med «uvanlig» gode rentebetingelser.<br />
En annen stor fordel er ifølge Råfisklaget<br />
at man gebyrfritt kan bruke<br />
kortet i alle landets betalingsterminaler<br />
(butikker, kiosker, bensinstasjoner<br />
etc.). Med andre bankkort må man<br />
ofte betale et gebyr <strong>på</strong> pluss/minus kr<br />
2,- for hver gang man benytter det i en<br />
betalingsterminal. Dette gebyret<br />
finnes ikke for de som har Råfisklagskortet.<br />
Ifølge Råfisklaget kan man<br />
spare flere hundre, kanskje tusenvis av<br />
kroner i løpet av et år bare <strong>på</strong> dette<br />
gebyret. Når man i tillegg ser <strong>på</strong> den<br />
høye innskuddsrenten, kan man<br />
meget enkelt regne ut hvor mye man<br />
Det går mange gamle skip i nærskipsfarten,<br />
og det er behov for utskiftning<br />
av deler av flåten. Nærings- og handelsministeren<br />
understreker av innovasjon<br />
og kompetanse er viktige kriterier for å<br />
få SND med <strong>på</strong> laget. Det er gjelder<br />
også nærskipsflåten.<br />
Det er ikke kjent når stortingsmelding<br />
nr. 36 for 2000-2001 om SND<br />
(«Ny giv, ny vekst, nytt næringsliv»)<br />
skal behandles i Stortinget.<br />
RÅFISKLAGSKORTET<br />
også for mannskap<br />
faktisk både tjener og sparer i kroner<br />
<strong>på</strong> å ha Råfisklagskortet.<br />
En tredje fordel med Råfisklagskortet<br />
– fremdeles ifølge Norges Råfisklag<br />
– er at høvedsmenn har en meget lukrativ<br />
forskuddsordning.<br />
Innen tre dager etter at Norges Råfisklag<br />
har mottatt og registrert sluttseddelen<br />
fra fiskekjøperen, vil pengene<br />
være disponibel <strong>på</strong> kontoen for de som<br />
har Råfisklagskortet. Midlene kan da<br />
benyttes som en kreditt, der man for<br />
tiden betaler 8,25% rente p.a. av det<br />
man bruker av kreditten. Dette betyr<br />
at høvedsmenn som har Råfisklagskortet,<br />
kan slippe å be om kreditt<br />
andre steder, der det kan være dyrere.<br />
I tillegg til fordelene nevnt over, er<br />
det knyttet en del rabattavtaler til Råfisklagskortet.<br />
Disse er inngått med<br />
Telenor Mobil, Statoil A/S, Norske<br />
Shell A/S og Refa-gruppen. Ytterligere<br />
informasjon finnes <strong>på</strong> Råfisklagets<br />
internettsider www.rafisklaget.no.<br />
Siden Råfisklagskortet første gang<br />
ble introdusert for ca fem år siden, har<br />
det vært tilgjengelig for<br />
høvedsmenn/oppgjørsansvarlige som<br />
har levert fangst i Norges Råfisklags<br />
distrikt, og derfor fått oppgjør<br />
gjennom laget (OGL). Per utgangen<br />
av november 2000 var Råfisklagskortet<br />
registrert i et totalt antall <strong>på</strong> 1420.<br />
Det siste halvannet året har det<br />
kommet flere henvendelser fra fiskere,<br />
mannskap og organisasjoner om ikke<br />
Råfisklagskortet også kan tilbys<br />
mannskap. Disse signalene ble etter<br />
hvert så sterke at Råfisklagets styre<br />
vedtok at mannskap skal få adgang til<br />
dette kortet <strong>på</strong> lik linje med dagens<br />
ordning for høvedsmenn/oppgjørsansvarlige.<br />
Norges Råfisklag gir ytterligere informasjon<br />
om bl.a. fremgangsmåten<br />
ved søknad om Råfisklagskortet, <strong>på</strong><br />
telefon 77613750 – telefaks 77613755.<br />
Loggen 3/01 43
informasjon fra hovedkontoret<br />
Vær nøyaktig ved utfylling av reiseregninger<br />
Aktuell huskeliste ved utfylling av reiseregninger Norsk Sjømannsforbund skal dekke.<br />
Formelle krav til trekkfri utbetaling:<br />
Navn, adresse, skattekommune og personnummer.<br />
Reisens formål.<br />
Dato og klokkeslett for avreise hjem – dato og klokkeslett for ankomst kurs- møtested.<br />
Dato og klokkeslett for avreise kurs- møtested – dato og klokkeslett for hjemkomst.<br />
Reiseregningen må underskrives.<br />
KOSTGODTGJØRELSE / DIETT<br />
Diett uten overnatting: mellom 6–12 timer kr. 250.- over 12 timer kr. 460.-<br />
Diett med overnatting:<br />
Ved overnatting <strong>på</strong> hotell kr. 460.-<br />
(hotellets navn og adresse skal <strong>på</strong>føres reiseregningen – hvis flere overnattingssteder<br />
skal dato, navn og adresse <strong>på</strong> hvert av overnattingsstedene <strong>på</strong>føres)<br />
Ved overnatting <strong>på</strong> pensjonat eller hybel/brakke uten kokemuligheter kr. 243.-<br />
Ved overnatting <strong>på</strong> hybel/brakke med Kokemuligheter eller privat overnatting kr. 160.-<br />
FRATREKK I KOSTGODTGJØRELSE / DIETT<br />
Husk at det skal gjøres fratrekk for de måltider som dekkes av arbeids-/ oppdragsgiver, kursarrangør og lignende.<br />
Ved overnatting <strong>på</strong> hotell skal det trekkes kr. 75.- for frokost eller 10% ved de andre overnattingstypene.<br />
Har en fått lunch (dvs. skikkelig lunch, ikke bare et par rundstykker og kaffe) skal det trekkes kr. 175.- ved overnatting<br />
<strong>på</strong> hotell og 40% ved andre overnattingstyper.<br />
Har en fått middag trekkes det kr. 210.- ved overnatting <strong>på</strong> hotell og 50% ved andre overnattingstyper.<br />
NB! Diett ved overnatting 6 timer eller mer av overskytende døgn regnes som nytt kostdøgn.<br />
TREKK I KOSTGODTGJØRELSE – UTLAND<br />
Frokost 10% maks kr. 55.- Lunch 40% Middag 50%<br />
Frokost og lunch utgjør til sammen 50% av kostgodtgjørelsen når begge måltider er dekket.<br />
NATTILLEGG<br />
Man må være <strong>på</strong> tjenestereise, 3 timer eller mer fra kl. 2200 til kl. 0600 tilbringes utenfor hjemmet<br />
Reisen avsluttes kl. 0100 eller senere eller reisen starter kl. 0300 eller tidligere.<br />
Sats innenlands kr. 400.-<br />
KILOMETERGODTGJØRELSE<br />
Sats pr. km. kr. 3.20 Tromsø pr. km. kr. 3.25 Passasjertillegg kr. 0.50<br />
SATS VED BRUK AV EGEN BIL TIL KURS<br />
Sats pr. km. kr. 1.70 Passasjertillegg kr. 0.50<br />
ADMINISTRATIV FORPLEINING – BRUSPENGER<br />
Fri kost og losji for arbeidstakere som deltar <strong>på</strong> kortvarige kurs, konferanser mv, som har tilknytning til tjenesten.<br />
Vilkår for bruspenger: varighet minst 24 timer en sats for hver hele 24 timer<br />
Beregning av kostgodtgjørelse og nattillegg ved reise til og fra administrativ forpleining:<br />
Reiser til og fra kurset godtgjøres etter statens regulativ.<br />
Reisen fram og tilbake anses som to selvstendige tjenestereiser.<br />
Reisen til: Fra avreise hjemme til første felles samling<br />
Reisen hjem: Fra siste felles samling til hjemkomst.<br />
Første og siste felles samling = den første / siste programposten / måltid hvor alle forutsettes å være tilstede.<br />
Sats innenlands kr. 38.- Sats utenlands kr. 55.-<br />
TAPT ARBEIDSFORTJENESTE<br />
Ved krav om tapt arbeidsfortjeneste må dokumentasjon fra arbeidsgiver vedlegges. Vi må også få skattekort - ellers<br />
blir skattetrekket 50%.<br />
Sats kr. 855.-<br />
NB! HUSK Å LEGGE VED ALLE KVITTERINGER<br />
Husk å få gyldig attestasjon <strong>på</strong> reiseregningen.<br />
MANGELFULLE UTFYLTE REISEREGNINGER VIL BLI SENDT I RETUR UTEN REFUSJON.<br />
Svenn Ola Prestmarken, administrasjonssjef, Norsk Sjømannsforbund<br />
44 Loggen 3/01
kunngjøringer<br />
Regler for<br />
juridisk assistanse<br />
Juridisk assistanse til medlemmene<br />
har gjennom hele forbundets<br />
historie vært et viktig punkt<br />
i Norsk Sjømannsforbunds vedtekter.<br />
● Vedtektenes formålsparagraf<br />
- § 2 - slår fast i punkt 3 at forbundet<br />
har til formål «å yte<br />
medlemmer veiledning og<br />
rettshjelp i saker som er en<br />
følge av deres tjenesteforhold».<br />
● I henhold til vedtektene, § 11,<br />
punkt 7 avgjør forbundsstyret<br />
når rettshjelp skal ytes etter<br />
formålsparagrafens punkt 3.<br />
● Ved tvistesaker i tjenesteforhold<br />
skal medlemmene først<br />
henvende seg til tillitsvalgt/tillitsvalgtutvalg<br />
der dette finnes<br />
for å søke tvisten løst gjennom<br />
dette.<br />
● Dersom løsning ikke oppnås<br />
gjennom tillitsvalgt-organet i<br />
rederiet, oversendes saken til<br />
forbundet.<br />
● Der tillitsvalgt/tillitsvalgtutvalg<br />
ikke finnes kan medlemmene<br />
henvende seg direkte til<br />
regions- eller forbundskontorene.<br />
● Dersom tvisten ikke kan løses<br />
uten saksanlegg, er det forbundsstyret<br />
som avgjør om sak<br />
skal anlegges og om forbundet<br />
skal <strong>på</strong>ta seg de økonomiske<br />
utgiftene i den forbindelse.<br />
● Forbundsstyret har avtale med<br />
flere advokater som fører saker<br />
<strong>på</strong> forbundets vegne.<br />
● Advokatbistand ytes kun etter<br />
vedtak i forbundsstyret og<br />
gjennom advokat godkjent av<br />
Norsk Sjømannsforbund.<br />
● Juridisk bistand ytes kun til<br />
medlemmer som har sitt medlemskap<br />
i orden og for saker<br />
som er oppstått etter at medlemskapet<br />
er inngått.<br />
● Vedtektenes § 19, punkt 7, fastslår<br />
at medlemmer som skylder<br />
mer enn 6 måneders kontingent<br />
ikke kan kreve hjelp eller<br />
støtte fra forbundet, og at slikt<br />
medlemskap strykes ved første<br />
revisjon av medlemsregisteret.<br />
KONTROLLÉR AT<br />
MEDLE<strong>MS</strong>KAPET ER I ORDEN!<br />
Dekning av utgifter til skolering<br />
Medlemmer i Norsk Sjømannsforbund får dekket utgifter til skolering og tillitsvalgtopplæring<br />
i forbundets egen regi samt tillitsvalgtskolering i fagbevegelsen<br />
gjennom AOF. Alle kurssøknader til Forbundsskolen og til AOFs sentrale kurs<br />
skal godkjennes av hovedkontoret etter fullmakt fra opplysningskomiteen.<br />
Det forutsettes at søkerens medlemsskap er i orden.<br />
Norsk Sjømannsforbund kan dekke medlemmets utgifter til brevkurs og<br />
brevringer om bord, samt yte kursstipend etter søknad <strong>på</strong> gjeldende skjema<br />
etter følgende regler:<br />
1. Norsk Sjømannsforbund dekker ikke kurs eller utdanning som er å betrakte<br />
som yrkesutdanning og høgere utdanning. Medlemmet må da søke Statens<br />
Lånekasse for Utdanning eller LOs utdanningsfond. (Obs! Bare innenriksoverenskomstområdene<br />
er berettiget til å søke LOs utdanningsfond <strong>på</strong> grunn av at<br />
bare denne gruppen betalte inn til det tidligere lavtlønnsfondet som nå er<br />
omgjort til LOs utdanningsfond.) Forbundet dekker heller ikke utgifter til hobbykurs.<br />
2. Kursstipend (utover AOFs stipendordninger). Stipend ytes bare til kurs av<br />
lengre varighet (mer enn 10 dager/80 timer) med kr 1.000,- pr. uke for inntil syv<br />
uker. Stipend ytes bare til kurs arrangert av Arbeidernes Opplysningsforbund,<br />
AOF (sentralt eller lokalforeninger). Deltaking <strong>på</strong> FA-skolen berettiger til<br />
stipend etter søknad. Rapport fra kurset det søkes støtte for, leveres sammen<br />
med stipendsøknaden. Beløpet oversendes bankkonto.<br />
3. Brevkurs. Forbundet dekker medlemmets utgifter til følgende brevkurs:<br />
Språk (inntil tre trinn) og organisasjonskunnskap. Søknader om andre typer<br />
brevkurs må behandles særskilt i opplysningskomiteen. Se for øvrig punkt 1.<br />
4. Brevring om bord. Ringen må bestå av minst tre medlemmer. Ringer kan<br />
etableres for språkkurs (inntil tre trinn), organisasjonskunnskap og aktuelle<br />
samfunnsdebatter arrangert av LO. Materiellet bestilles av hovedkontoret og<br />
tilsendes medlemmet/medlemmene.<br />
Norsk Sjømannsforbund<br />
INNMELDING<br />
Navn:...................................................................................................................<br />
Fødselsnummer (11 siffer): ................................................................................<br />
Adresse: ..............................................................................................................<br />
Telefonnummer: ................................................................................................<br />
E-postadresse: ....................................................................................................<br />
Fartøyets navn:...................................................................................................<br />
Rederiets navn: ..................................................................................................<br />
Kryss av hvis du er lærling eller elev <br />
Tidligere fagorganisert – hvor og når (ved overføring må det sendes med<br />
bekreftelse fra det aktuelle forbund):<br />
............................................................................................................................<br />
Jeg forplikter meg til å følge forbundsvedtektene lojalt og respektere alle<br />
vedtak fattet av forbundets styrende organer.<br />
Sted og dato:......................................................................................................<br />
Underskrift .........................................................................................................<br />
Leveres forbundets tillitsvalgte om bord eller sendes til<br />
Norsk Sjømannsforbund,<br />
Grev Wedels plass 7 N-0151 OSLO.<br />
Loggen 3/01 45
dødsfall<br />
Einar Margido Strøm, født 19. desember 1919, døde 16.<br />
januar 2001. Han var medlem av Sjømannsforbundet i 40 år.<br />
Kornelius Andersen, født 14. september 1908, døde 30. november<br />
2000. Han var medlem av Sjømannsforbundet i 64 år.<br />
Erling Holtane, født 10. april 1916, døde 7. november 2000.<br />
Han var medlem av Sjømannsforbundet i 57 år.<br />
Kjell Gabrielsen, født 20. juni 1938, døde 30. januar 2001.<br />
Han var medlem av Sjømannsforbundet i 44 år.<br />
<strong>Inge</strong> Olav Skog, født 27. september 1933, døde 2. mars 2001.<br />
Han var medlem av Sjømannsforbundet i 25 år.<br />
Harald Hovland, født 8. mars 1916, døde 1. mars 2001.<br />
Han var medlem av Sjømannsforbundet i 67 år.<br />
gullmerke<br />
Norsk Sjømannsforbunds hederstegn for 25 års<br />
medlemskap eller mer, er tildelt:<br />
Harald Omland, født 180442<br />
Nils Sverre Krossøy, født 270141<br />
Helge Wårøy, født 170746<br />
Øyvind <strong>Arne</strong> Livik, født 110351<br />
Alice Johnsen, født 131027<br />
Kjell Hesland, født 070855<br />
Arnfinn Wiland, født 090541<br />
Helge Bjørn Stø, født 110438<br />
Frank R. Kjær, født 131243<br />
Randolf Sandanger, født 080355<br />
Joar Håland, født 210938<br />
Else-Britt Træland-Andersen, født 100155<br />
Nils Jørgen Bech, født 160947<br />
Per Knutsen, født 060154<br />
Arnfinn Solås, født 141046<br />
Thor Hugo Johansen, født 020953<br />
Roy Løland, født 130757<br />
Klaus Windsland, født 240217<br />
Manuel R. Santana, født 291134<br />
Laurits Pedersen, født 280828<br />
Armen Rüden, født 070738<br />
Asbjørn Kjeøy, født 080748<br />
Nils Johan Skagen, født 051150<br />
Einar Honnemyr, født 300428<br />
Sten Jensen, født 250855<br />
John Steinar Sand, født 060546<br />
Husk at du<br />
oppgir korrekt adresse!<br />
Får du ikke medlemsbladet?<br />
Forklaringen er da sannsynligvis at vi ikke har din<br />
korrekte adresse. Kontakt i så fall<br />
Kartoteket, Norsk Sjømannsforbund, Grev Wedels<br />
plass 7 N-0151 Oslo. (Tlf. 22 82 58 00) - også når det<br />
gjelder adresseendringer.<br />
FORBUNDSSKOLEN<br />
Fastsatt kursprogram<br />
Trinn 2 vår-01, Rica Hell hotell,<br />
12.–15. juni<br />
Påmeldingsfrist 25. mai<br />
Trinn 1 høst-01, Halvorsbøle,<br />
4.–7. september<br />
Påmeldingsfrist 17. august<br />
Påmelding med navn, adresse og fartsområde (innenriks,<br />
utenriks eller fiske) sendes til<br />
Norsk Sjømannsforbund<br />
Grev Wedels plass 7<br />
N-0151 OSLO<br />
Torill Evensen ved hovedkontoret (telefon 22 82 58 00)<br />
kan gi nærmere opplysninger om Forbundsskolen.<br />
Aktivitetsplan NSF<br />
Diverse fastsatte møter, konferanser og kurs for Norsk Sjømannsforbund,<br />
med forbehold om enkelte endringer.<br />
April<br />
25-27<br />
Mai<br />
Landsstyremøte, Leangkollen<br />
04 Årsmøte i Region Nord, Tromsø<br />
05-11 LOs 30. ordinære kongress<br />
10 Årsmøte i Region Midt-Norge, Sandnessjøen<br />
21-23 Organisasjonskurs i Kristiansand, Region Sør-Øst<br />
23 Forbundsstyremøte, hovedkontoret<br />
27-31 Veiledersamling<br />
29<br />
Juni<br />
Medlemsmøte <strong>på</strong> regionkontoret i Tromsø 1300-1500<br />
06-08 Ansatte-samling, Halvorsbøle<br />
12 Medlemsmøte <strong>på</strong> Hotel City, Fredrikstad 1100<br />
12-15 Forbundsskolen Trinn 2, Hell<br />
18-19 Vedtektskomiteen, Leangkollen<br />
20<br />
August<br />
Forbundsstyremøte, hovedkontoret<br />
27 Vedtektskomiteen, hovedkontoret<br />
28 Opplysningskomiteen, hovedkontoret<br />
28 Forbundsstyremøte, hovedkontoret<br />
29 Medlemsmøte i Folkets Hus, Drammen 1200<br />
September<br />
04-07 Forbundsskolen Trinn 1, Halvorsbøle<br />
26-28<br />
Oktober<br />
Organisasjonskurs i Larvik, Region Sør-Øst<br />
02 Forbundsstyremøte, hovedkontoret<br />
09 Medlemsmøte i Oslo, 1100<br />
November<br />
12 Forbundsstyremøte, Halvorsbøle<br />
12-14 Landskonferanse for hovedtillitsvalgte, Halvorsbøle<br />
14-16 Landsstyremøte, Halvorsbøle<br />
27 Medlemsmøte i Sandefjord, 1100<br />
Desember<br />
14 Forbundsstyremøte, hovedkontoret<br />
Juridisk telefonservice<br />
hver fredag<br />
Hver fredag mellom kl. 09.00 og kl. 10.00 kan Norsk<br />
Sjømannsforbunds medlemmer kostnadsfritt ta telefonen<br />
og be om juridisk bistand i saker av privat karakter.<br />
● Medlemmer som benytter seg av forbundets servicetilbud<br />
må oppgi fullt navn og fødselsnummer. Før de<br />
tar telefonen, må de ha tenkt igjennom hva de vil<br />
spørre om og ha eventuelle sakspapirer for hånden.<br />
● Forbundet <strong>på</strong>tar seg ikke ansvar eller kostnader ved<br />
videre forfølgelse av saker som tas opp. Det må<br />
bæres av medlemmet selv.<br />
Ordningen gjelder ikke saker knyttet til tjenesteforhold.<br />
Slike saker behandles fortsatt etter vanlige<br />
regler, som er gjengitt annet sted i Medlemsbladet.<br />
● Ordningen med juridisk telefonservice for forbundets<br />
medlemmer er basert <strong>på</strong> en avtale med Advokatene i<br />
Lykkeberg.<br />
● Advokatene står til disposisjon hver fredag fra<br />
kl. 0900 til kl. 1000 <strong>på</strong> telefon 69 31 85 00.<br />
46 Loggen 3/01
Norsk Sjømannsforbund - Sjømennenes Hus<br />
Grev Wedels plass 7 N-0151 OSLO - Telefon: 22 82 58 00 -Telefaks: 22 33 66 18<br />
Internett: www.sjomannsunion.no - E-post: firmapost@sjomannsunion.no<br />
Kontortid: 0750-1540 (16/9-14/5) - 0800-1500 (15/5-15/9)<br />
Bankgiro 9001-06-16300.<br />
Telefonnummer hjem mobil<br />
Forbundsleder Erik Bratvold 67 07 91 41 90 79 54 97<br />
Nestleder Rigmund Storøy 55 93 57 63 90 57 49 14<br />
Telefonnummer dir. innvalg mobil<br />
Org.sekretær Anne-Beth Skrede 22 82 58 03 90 74 76 98<br />
Tariffsekretær Harald Særsten 22 82 58 04 90 74 72 65<br />
Adm.sjef Svenn Ola Prestmarken 22 82 58 10 95 08 07 20<br />
Info.ansvarlig Morten Øen 22 82 58 06 92 40 75 91<br />
Saksbehandler Arvid Dale 22 82 58 11 91 38 42 77<br />
Saksbehandler Geir Hagerupsen 22 82 58 05 90 01 64 24<br />
Saksbehandler Svenn-Tore Falch 22 82 58 21 92 43 78 88<br />
Saksbehandler Hellen Solhaug 22 82 58 22 97 15 04 94<br />
Saksbehandler Johnny Hansen 22 82 58 08 91 18 55 77<br />
Saksbehandler Line Heimstad 22 82 58 16 41 45 96 10<br />
Saksbehandler Kurt-<strong>Inge</strong> Angell 22 82 58 33 90 82 69 26<br />
Kst. ITF-koordinator Erling C. Ween 22 82 58 25 90 50 60 84<br />
Forbundsstyret - seilende:<br />
Tormod Storås, Stavanger - 51 56 46 71<br />
Tommy Wedel, Sandefjord - 33 46 00 40<br />
Anita Furuvik, Hundhamaren - 73 98 19 99<br />
Knut Nikolaysen, Skottland - +44-1674-675274<br />
Harald Johansen, Tromsø - 77 67 50 04<br />
Paul Jan Pedersen, Rognan - 75 69 12 11<br />
Rolf Erik Riksfjord, Molde - 71 24 44 58<br />
Landsstyremedlemmer (i tillegg til forbundsstyret):<br />
Marlén Hauge, Sandnessjøen - 75 04 35 39<br />
Jørn Halsen, Sandnessjøen - 75 04 17 06<br />
John Rønnevik, Sveio - 53 74 02 54<br />
Jarle Schjølberg, Hansnes - 77 74 73 18<br />
Kaare Mathisen, Larvik - 33 11 40 96<br />
Olav Herøy, Fedje - 56 16 41 71<br />
<strong>Arne</strong> Ringstad, Tjørvåg - 70 08 36 06<br />
Ole Kvadsheim, Essex, England<br />
Regionledere:<br />
Oddmund Helgesen,Tromsø (Nord) - 77 61 39 11<br />
Roy Nilsen, Seierstad (Midt-Norge) - 74 27 55 72<br />
Jakob Utne, Utne (Vest) - 53 66 69 18<br />
Jarl S. Odinsen, His (Sør-Øst) - 37 01 05 09<br />
Kontrollnemnd:<br />
Anne Beate Mellegaard (leder), Oslo - 22 64 09 84<br />
Odd Rønning, Vanvikan - 74 85 61 59<br />
Lill Ødegaard-Jensen, Skien - 35 53 02 34<br />
Regionkontorer:<br />
BERGEN: Region Vest - Sjømennenes Hus, Østre Muralm.<br />
1b, 5012 Bergen.<br />
Kontortid 1000-1500. Telefon 55 90 73 80. Faks 55 90 73 81.<br />
Kjell Paulsen privat 55 19 03 39.<br />
TRO<strong>MS</strong>Ø: Region Nord - Søndre Tollbugate 3A, PB 144,<br />
9252 Tromsø. Telefon 77 61 37 50 - 77 61 37 51.<br />
Faks 77 61 37 55. Postgiro 0803-3015500.<br />
Werner Kiil privat 77 71 04 13.<br />
SANDEFJORD: Region Sør-Øst - Jernbanealléen 13,<br />
3210 Sandefjord. Telefon 33 46 33 49. Faks 33 47 31 39.<br />
Mobil 90 55 92 45. Ole Rivelsrud privat 33 48 22 33.<br />
ÅLESUND: Region Midt-Norge - Tollbugate 8,<br />
6002 Ålesund. Telefon 70 12 13 85. Faks 70 12 87 67.<br />
Fredd Nilsen privat 70 27 52 94.<br />
Forbundskontorer:<br />
STAVANGER: Ny Olavskleiv 16 III, PB 457, 4002 Stavanger.<br />
Telefon 51 50 02 48. Faks 51 50 02 49.<br />
Kristen Haveland privat 51 59 31 80 - 91 31 88 28.<br />
MIAMI: Norwegian Seamen's Union, 1001 North America<br />
Way, Room 111, Miami, Fla. 33132 USA.<br />
Telefon +1-305-371-3120. Faks +1-305-371-2211.<br />
Johan Øyen privat +1-786-777-0433. +1-305-491-5469 (mobil).<br />
Jacqueline Smith privat +1-786-395-5999 (mobil).<br />
Nina Espeli Allen +1-305-318-8107 (mobil).<br />
E-post: nsumiami@nsu.org<br />
YOKOHAMA: Norwegian Seamen’s Union, c/o Navios<br />
Yokohama, Shinko-cho, Naka-ku, Yokohama 231-0001,<br />
Japan. Telefon +81-45-212-1761. Faks +81-45-212-1760.<br />
Terje Grimsrud privat +81-45-681-3415 (telefon & faks).<br />
E-post: terjejap@pastel.ocn.ne.jp<br />
Norsk Sjømannsforbunds kontakter:<br />
Haugesund: Kirkegt. 166, 5525 Haugesund.<br />
Tel. 51 50 02 48 (Stavanger-kontoret).<br />
Kontortid 1030-1445 følgende onsdager: 16/5, 22/8, 24/10,<br />
12/12.<br />
Sotra: Oskar Ekren, Kallestadvik, 5382 Skogsvåg.<br />
Tel. 56 33 60 82. Faks: 56 32 11 66. Mobil 95 70 75 74.<br />
Kristiansund: Georg Rokstad, Storskarven 1,<br />
6514 Kristiansund. Tel. 71 67 47 76. Faks 71 67 58 98.<br />
Mobil 91 62 79 73.<br />
Myre: Arnt Petter Baade, postboks 36, 8439 Myre.<br />
Telefon 76 13 43 47. Mobil 90 77 39 78.<br />
Skottland: Knut Nikolaysen, 22 Burnside Place, Ferryden,<br />
Montrose DD10 9RB, Skottland. Tel. +44-1674-675274.<br />
Faks +44-1674-673582. Mobil +44-0802-237175.<br />
Regionenes kontakter:<br />
Tønsberg: Ernst Østby, Samfunnshuset, 3116 Tønsberg.<br />
Tel. 33 31 58 28. Kontortid 0800-1500.<br />
Namsos: Roy Nilsen, 7815 Seierstad.<br />
Tel. 74 27 55 72 - 91 30 65 80.<br />
Brønnøysund: Bjørnar Pedersen, 8930 Bindalseidet.<br />
Tel. 75 03 14 23.<br />
Sandnessjøen: Jørn Halsen, Oskar Bråtensgt. 3,<br />
8800 Sandnessjøen. Tel. 75 04 17 06.<br />
Bodø: Paul Jan Pedersen, Nyholmsgt. 15, 8005 Bodø.<br />
Tel. 75 52 87 70. Privat 75 69 12 11 - 94 77 47 38.<br />
Faks 75 69 19 39.<br />
Hammerfest: Ole Holmen, Storgt. 37, 9600 Hammerfest.<br />
Boks 194, 9601 Hammerfest. Tel. 78 41 15 80. Faks 78 41 15<br />
80. Privat 78 41 70 04. Mobil 94 86 89 97 - 91 58 75 32.<br />
Leangkollen & Halvorsbøle:<br />
Quality Hotel Leangkollen, Bleikeråsen 215, 1387 Asker.<br />
Tel. 66 76 70 00. Faks 66 76 70 77.<br />
Quality Hotel Halvorsbøle, 3520 Jevnaker.<br />
Tel. 61 31 29 00. Faks 61 31 51 26.<br />
Loggen 3/01 47
B-BLAD<br />
Returadresse: Norsk Sjømannsforbund,<br />
Grev Wedels plass 7, N-0151 Oslo.<br />
i frontlinjen for norske sjøfolk<br />
● Stiftet 25. september 1910. I 1933 sluttet Norsk Matros og Fyrbøterunion og Norsk Stuert og<br />
Kokkforbund lag. Da fikk forbundet sitt nåværende navn. I 1934 ble havfiskere og fangstfolk<br />
organisert i forbundet. Senere <strong>på</strong> 30-tallet kom radiooffiserer og elektrikere<br />
med.<br />
● Organiserer sjøfolk, havfiskere og fangstfolk.<br />
● Har tariffavtaler for dekk-, maskin- og catering-ansatte i innenriks og<br />
utenriks fart. Dessuten for radiooffiserer, elektrikere, stuerter/forpleiningssjefer<br />
- og for havfiskeflåten.<br />
● Tilsluttet Landsorganisasjonen i Norge (LO), Nordisk Transportarbeiderføderasjon<br />
(NTF), Europeisk Transportarbeiderføderasjon (ETF) og<br />
Internasjonal Transportarbeiderføderasjon (ITF).<br />
● Samarbeider med LO-forbundene, andre norske sjømannsorganisasjoner og<br />
fagforbund verden over, i saker av felles interesse.<br />
SOM MEDLEM AV FORBUNDET HAR DU:<br />
orden <strong>på</strong> lønns- og arbeidsvilkårene<br />
rett til juridisk bistand i faglige tvister<br />
rett til stønad under arbeidskonflikter<br />
kollektiv hjemforsikring og gruppelivsforsikring<br />
i SpareBank 1 Gruppen<br />
avtalefestet effekt-erstatning<br />
avtalefestet ulykkes- og dødsforsikring<br />
rett til å delta i en omfattende kursvirksomhet