Arbeidskravsanalyse i moderne langrenn
Arbeidskravsanalyse i moderne langrenn
Arbeidskravsanalyse i moderne langrenn
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Arbeidskravsanalyse</strong> i<br />
<strong>moderne</strong> <strong>langrenn</strong><br />
H.-C. Holmberg<br />
KRAVANALYS<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
1
Kravanalys<br />
- med internationellt perspektiv<br />
a) beskrivning av egna grenen<br />
b) nyckelfaktorer för framgång<br />
c) internationell omvärldsanalys<br />
d) nationell kapacitetsprofil; lag & individer<br />
e) framtida utveckling; prognos & möjligheter<br />
f) uppföljningsprogram; tester & utvärdering<br />
Taktik<br />
KAPACITETSANALYS<br />
Psyke<br />
Fysik (styrka/snabbhet/uthållighet)<br />
Teknik<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
Socialt<br />
Koordination<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
2
KÄNNETECKEN<br />
Framgångsvariabler<br />
Kravanalys m.<br />
omvärldsanalys<br />
Utvecklingstrappa/idé/<br />
modell<br />
LÄNGDHOPP<br />
MILJÖER MED POSITIV<br />
PRESTATIONSUTVECKLING<br />
Finns och används<br />
Finns och används<br />
3
Hur är det i <strong>langrenn</strong>?<br />
Unik idrott<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
4
C-c skiing until 1970´s;<br />
The skier disappears into<br />
the forest for 1 or more<br />
hrs for his fight against<br />
the hills and the clock.<br />
The most extreme example<br />
of an endurance/aerobic<br />
sport.<br />
Tävlingsdistanser/-former<br />
Working time:<br />
~2min 30s- 4 hr<br />
K/F<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
5
Skidåkaren<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
High aerobic capacity<br />
• Female: 70+ and Male 85+ ml kg-1 min-1 • Medium (to high) anaerobic capacity<br />
• Medium strength; strong core<br />
• High technical skill<br />
• Large training volumes<br />
• Some differences re. training prio<br />
• High h semi-specific f training volume l<br />
comp. to some other sports<br />
swimmers, runners<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
6
Large speed development<br />
the last 50 years<br />
Analys av tävlingen<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
7
Stöggl. 2009<br />
ANALYS av ett<br />
SPRINT-kval<br />
med en<br />
SUPER-”GPS”<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
8
Högsta hastighet: 12.8 m s -1<br />
Lägsta hastighet: 2.9 m s -1<br />
Genomsnittshastighet: Range 6.6-7.9 m s -1<br />
En av deltagarna<br />
E E. Jönsson<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
Fysiska egenskaper<br />
9
AEROB<br />
Vad vet vi?<br />
10
1.<br />
Liljestrand & Stenström Stenström.<br />
Respirationsversuche beim Gehen, Laufen,<br />
Ski-und Schlittschuhlaufen.<br />
Skand. Arch. Phys. (1920).<br />
VO 2 max<br />
5.6 L min -1<br />
(6.17 L min -1 )<br />
2.<br />
Cardiac Output<br />
36 ± 4.7 L<br />
(42.3 L)<br />
Stroke volume<br />
189 ± 18.8 mL<br />
(212 mL)<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
80 mL kg -1 min -1<br />
(85.1 mL kg -1 min -1 ) © H.-C. HOLMBERG<br />
11
Strömme et al J Appl Physiol 1977<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
Marginelly higher VO 2max today compared to 30-40 yrs ago<br />
80-85 ml kg -1 min -1<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
12
Faktorer som diskuterats ev. ha minskat betydelsen av<br />
aerob kapacitet :<br />
- Sprint jmf med traditionella distanser<br />
- Mindre total stigning på bana<br />
- Gemensam start start, möjliggör ”drafting” drafting<br />
-Återkommande möjlighet att ”komma ikapp” i utförskörning<br />
-Högre krav på förmåga att klara av fartförändringar under lopp<br />
samt betydelse av spurt – andra ”typer” av skidåkare premieras<br />
-Utrustning (?), underlag/preparering<br />
MEN MEN…ÄVEN ÄVEN OM NYA TÄVLINGSFORMER MEDFÖRT ATT<br />
ANDRA KVALITETER ÖKAT I BETYDELSE<br />
ÄR AEROB FORTFARANDE VIKTIGAST<br />
ATT UTVECKLA TILL EN HÖG<br />
NIVÅ OM MAN SKA PRESTERA I LANGRENN<br />
TRIATHLON<br />
OLYMPISK DISTANS<br />
KAPACITET HERR DAM (%skillnad herr-dam)<br />
Aerob kapacitet (löpning) >80 ml kg-1 min-1 >70 ml kg-1 min-1 (~13%)<br />
Aerob kapacitet (cykel) >75 ml kg-1 min-1 >65 ml kg-1 min-1 Aerob kapacitet (cykel) >75 ml kg (~13%)<br />
1 min 1 >65 ml kg 1 min 1 PRESTATION<br />
Simning<br />
(~13%)<br />
1500m<br />
Cykel<br />
6.4<br />
6.2<br />
6<br />
5.8<br />
56 5.6<br />
5.4<br />
5.2<br />
5<br />
4.8<br />
Diagonal<br />
skiing<br />
Running Double<br />
poling<br />
VO2max /(L min-1)<br />
Work modes for determining VO 2 max<br />
in Classic vs. Free Style<br />
Classic<br />
Diagonal 100%<br />
Double Poling w. kick 90-95%<br />
DDouble bl PPoling lin ~ 90%<br />
Free<br />
V1 95-100%<br />
V2 95-100%<br />
V3 ~ 95%<br />
Leg skiing ~85-90%<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
14
Oxygen uptaake<br />
during arm cranking<br />
plus leg cycling (l/min)<br />
5<br />
4,5<br />
4<br />
STAKNING<br />
Ökad träningsgrad arm<br />
–VO 2 peak ⇑<br />
Effect of changing relative load between arms and legs<br />
”Wi ”Window” d ”<br />
OXYGEN UPTAKE DURING MAX. RUNNING<br />
3,5<br />
50 60 70 80 90 100 110<br />
Fraction of total work rate on legs (%)<br />
75 ⇒85-95%<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
15
ÖVERKROPPEN<br />
Scand J Med Sci Sports 2006<br />
20 weeks increased DP-training<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
HÖG PLASTICITET &<br />
FÖRBÄTTRINGS-POTENTIAL<br />
Triceps brachii<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
16
Accepted<br />
in<br />
DP with locked knee and ankle joints<br />
DP LOCKED vs DP FREE<br />
April 2006<br />
Contribution of the legs to DP performance<br />
5<br />
4.5<br />
4<br />
3.5<br />
3<br />
2.5<br />
2<br />
1.5<br />
1<br />
0.5<br />
0<br />
VO2 (l/min)<br />
*<br />
Locked<br />
Free<br />
VO 2peak<br />
+ 8.6%<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
17
7<br />
6,5<br />
6<br />
5,5<br />
5<br />
4,5<br />
4<br />
VO 2 peak möjligt att påverka!<br />
*<br />
(20 veckors specifik träning)<br />
*<br />
NS<br />
Double Poling C Leg skiing F Diagonal C<br />
Exempel<br />
KANOT<br />
HERR VO 2 löp<br />
(kanot % av löp)<br />
l·min -1 ml·kg -1 min -1<br />
200 m (~35-40s) ( ) >5.1 (96%) ( %) >65<br />
1000 m (~3.30-3.40) >6.0 (93%) >70<br />
DAM VO 2 löp<br />
(kanot % av löp)<br />
l·min -1 ml·kg -1 min -1<br />
200 m (~40-45s) >3.6 (97%) >55<br />
1000 m (~3.55-4.05) >4.3 (98%) >60<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
Pre-test<br />
Post-test<br />
Unpublished data HC Holmberg<br />
OBS ratio K/L<br />
ej ♀
Vi vet att VO2max är viktigt k f för att<br />
presetera på längre distanser<br />
i <strong>langrenn</strong> – hur är det i sprint?<br />
VO 2max är viktigt även i sprint<br />
SPRINTERS<br />
WC LEVEL<br />
VO2max (L min-1 ) 5.88 ± 0.40<br />
VO2max (ml kg-1 min-1 ) 71 ± 3<br />
SPRINTERS<br />
NATIONAL LEVEL<br />
5.44 ± 0.43<br />
66 ± 3<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
19
What is Sprint in XC?<br />
FIS Sprint Seminar<br />
Molde 2003<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
Rapport från<br />
Svensk Sprint<br />
HR 120 3 hrs<br />
HR 0-10% from max during the<br />
heats<br />
La > 10 mmol L -1<br />
RPE L-A-L >17 each heat<br />
20
Sveriges sprintmedaljörer HERR på VM och OS<br />
>6 l min -1 och 70-75 ml kg -1 min -1 . © H.-C. HOLMBERG<br />
h b d l f<br />
Vi vet att VO 2max har betydelse för<br />
prestation i ett enskilt heat<br />
21
1.<br />
2.<br />
1.5 km SPRINT rullskidor<br />
WC SPRINTBEITOSTÖLEN 2009<br />
ST<br />
T<br />
Sandback et al.<br />
(unpublished 2010)<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
22
…att betydelsen ökar med antal heat<br />
“sprint skiers should develop their<br />
neuromuscular system to produce power and<br />
anaerobic metabolism at a level that ensures<br />
qualifying for the quarterfinals. Aerobic<br />
characteristics become more important the<br />
longer the XC skiing sprint competition went<br />
on”<br />
Inomhus + Platt +<br />
Rel. högt rullmotstånd<br />
“high anaerobic capacity may be associated<br />
with good performance in the first heats,<br />
and aerobic power with good performance in<br />
the last heats, of cross-country skiing sprint<br />
competition”<br />
1. © H.-C. HOLMBERG<br />
23
Idag d k kan vi t.o.m. studera d var i ett lopp l<br />
aerob är av betydelse…<br />
Andersson et al. (unpublished 2010)<br />
m. d-GNSS<br />
S b d ll VO ( Lk 1 Samband mellan VO2max (mL·kg i 1 ) h i k i<br />
-1 ·min-1 ) och minskning av<br />
åkhastighet i uppförsbackarna på 2:a, jmf med 1:a varvet på en<br />
sprintbana (2x750m) (r = -0.78).<br />
1. © H.-C. HOLMBERG<br />
24
Vi studerar d även en ddel l andra d saker k i ett<br />
VO2max-test, som visat sig ha smb med<br />
UTH-prestation<br />
WC Sprint skidåkare<br />
-8% högre VO 2peak G3<br />
- 2x längre platå-tid<br />
1. © H.-C. HOLMBERG<br />
25
2. VO 2 kinetik<br />
VO V 2<br />
COURSE<br />
SIMULATOR<br />
Påå Swedish h Winter<br />
Sports Research Centre,<br />
Mittuniversitetet<br />
i Östersund<br />
INNOVATIVT<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
1. VO 2 max<br />
Tid<br />
3. % utnyttjande av VO 2<br />
4. Prestations VO 2<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
26
Vi har hittills enbart pratat om VO 2 max/peak<br />
Hur är det med syrekonsumtionen och blodflödet<br />
i olika kroppsdelar under skidåkning?<br />
Skillnad i olika deltekniker?<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
27
Subclavian vein<br />
blood sampling<br />
saline infusion + thermistor for<br />
blood flow measurement<br />
Right atrium<br />
blood sampling<br />
Femoral vein<br />
saline infusion + thermistor<br />
for blood flow measurement<br />
VO2 (l.min -1 V )<br />
6<br />
5<br />
4<br />
3<br />
2<br />
1<br />
0<br />
‡ Jmf med BEN<br />
§ Jmf med DP<br />
-----------Submax -------------- -Max-<br />
‡<br />
§<br />
‡<br />
§<br />
Resting<br />
Vila<br />
Arm+Leg<br />
Diagonal Stakning<br />
Arms Arm+leg<br />
Diagonal Diagonal<br />
Legs<br />
Diagonal<br />
Max<br />
u. stavar<br />
‡<br />
§<br />
‡<br />
§<br />
§<br />
§<br />
Ante-cubital vein<br />
[1-13C]lactate infusion<br />
Femoral vein<br />
blood sampling (distal)<br />
FFemoral l artery<br />
blood sampling +<br />
Blood pressure<br />
Cardiac output<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
2-Femoralis venous flow<br />
2-Subclavian venous flow<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
28
n -1 Bloood<br />
flow (l.min )<br />
35<br />
30<br />
25<br />
20<br />
15<br />
‡ Jmf med BEN<br />
§ Jmf med DP<br />
Cardiac output<br />
2-Femoralis venous flow<br />
2-Subclavian venous flow<br />
-----------Submax -------------- --Max--<br />
‡<br />
§<br />
10 ‡<br />
‡<br />
§ §<br />
5<br />
0<br />
Continous<br />
regulation<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
Resting<br />
Vila<br />
Arm+Leg<br />
Diagonal Stakning<br />
Arms Arm+leg<br />
Diagonal Diagonal<br />
Legs<br />
Diagonal<br />
Max<br />
u. stavar<br />
‡<br />
§<br />
§<br />
§<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
Crtical task:<br />
Maintain the blood pressure<br />
Vaso-dilation<br />
vs.<br />
Vaso-constriction<br />
29
Är blodflödet tillräckligt<br />
vid maximalt helkroppsarbete<br />
(diagonalskidåkning)?<br />
ood flow (L·min -1 Blo<br />
)<br />
40<br />
35<br />
30<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
Torso + Head<br />
Arms<br />
Legs<br />
+ 4 l/min<br />
Torso + Head<br />
Arms<br />
Legs<br />
DIAmax Teoretiskt<br />
maximalt<br />
blodflöde<br />
Vad tror vi om 4-8 4 8 år?<br />
XXXX 2018<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
30
VO 2max fortsatt av STOR betydelse<br />
Ökad VO 2 peak i olika deltekniker – bättre identifiering av<br />
”weak links” – förutsättning = mer specifik testning<br />
Individanpassad utveckling – specialanpassad träning mot<br />
mästerskap<br />
Öka vVO2 peak i olika deltekniker<br />
Ökad kunskap om ”utilization” av VO2 peak & Performance<br />
VO VO2 Betydelsen av VO2 kinetik ex. i sprint?<br />
Mer information om den tävlingsspecifika situationen<br />
ANAEROB<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
31
Vad vet vi?<br />
Höga laktatnivåer tidigt<br />
under ett distanslopp © H.-C. HOLMBERG<br />
32
RUSKO 2002<br />
(g:a tävlingsformerna)<br />
Aerobic/Anaerobic<br />
(%)<br />
Sprint ? 10-20 mmol L-1 5 km 90/10<br />
10 km 95/5 9-15 mmol L-1 30-50 km >98%
Hur är det i sprint?<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
34
Subclavian vein<br />
blood sampling<br />
saline infusion + thermistor for<br />
blood flow measurement<br />
Right atrium<br />
blood sampling<br />
Femoral vein<br />
saline infusion + thermistor<br />
for blood flow measurement<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
Ante-cubital vein<br />
[1-13C]lactate infusion<br />
Femoral vein<br />
blood sampling (distal)<br />
FFemoral l artery<br />
blood sampling +<br />
Blood pressure<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
35
Dynamisk situation mellan olika delar av kroppen<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
mmol.min<br />
10<br />
-1<br />
Neet<br />
lactate release Net lactate uptake<br />
8<br />
6<br />
4<br />
2<br />
0<br />
-2<br />
-4<br />
-6<br />
-8<br />
Rest<br />
Leg<br />
Arm<br />
#<br />
#<br />
#<br />
#<br />
* *<br />
Continuous Arm+Leg Arm Arm+Leg<br />
0 12 24 36 40 46 54<br />
Exercise time (min)<br />
Arteriell blodlaktatkoncentration<br />
”Release” vs. Upptag<br />
Anaerobt – ”ett aerobt<br />
misslyckande” (citat känd<br />
professor)<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
Synen på ”laktat” har modifierats –<br />
”an anaerobic ”end product and an<br />
aerobic substrate” - inte nte bara ngt<br />
negativt.<br />
Begreppet centralt vs.<br />
perifer/lokalt har förändrats<br />
Både Aerob och Anaerob behövs<br />
för att prestera.<br />
Aerob träning kräver mer tid - hur<br />
mkt AE-AN; individuellt resp.<br />
beroende av distans<br />
Nya mer tidseffektiva modeller<br />
för anaerob träning<br />
36
Skelettmuskulaturen är det viktigaste organet i kroppen<br />
för att ta upp laktat<br />
Snabba fibrer producerar laktat – långsamma tar upp<br />
- Produktion och ”release” av laktat tilll<br />
cirkulation/blod (anaerob ”end-product”)<br />
- Användning/oxidation av laktat (aerobt substrat)<br />
Armarma producerar laktat…<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
37
© H.-C. HOLMBERG<br />
Mer överkroppsarbete –<br />
koncentrationen av blodlaktat ⇑<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
38
© H.-C. HOLMBERG<br />
Vad bör man tänka på vid testning<br />
av laktat-tröskel vid löpning?<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
39
K-E Ståhl<br />
Marathonlöpare<br />
Thomas Wassberg<br />
Längdskidåkare<br />
Hypotetisk fråga:<br />
Vem hade bäst<br />
llaktattröskel kt tt k l i llöpning? i ?<br />
K-E Ståhl el. T. Wassberg?<br />
’When using heart rate to estimate blood lactate<br />
concentration it is important to be aware of that<br />
different modes of exercise elicit different blood<br />
lactate concentration at a given heart rate<br />
depending on exercise mode used”<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
Zones % av HRmax Lactate<br />
5 92–97% 6.0-10.0<br />
4 87–92% 3.5-6.0<br />
3 82–87% 2.0-3.5<br />
2 72–82% 1.5-2.0<br />
1 55-72% < 1.5<br />
Tröskel bör testas specifikt<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
Varierar mellan olika arbetsformer<br />
(löp, cykel, s-gång, kajak, olika deltekniker K/F snö/RS)<br />
40
WC<br />
Sprint skiers<br />
National<br />
Sprint skiers<br />
Submax 2.7 ± 0.7 3.9 ± 1.0<br />
Max 12.3 ± 1.5 12.0 ± 1.9<br />
G3/”Dubbeldans”<br />
G3/ Dubbeldans<br />
5% lutning & 14 km h-1 © H.-C. HOLMBERG<br />
RECOVERY<br />
OBS - Skillnad i ”lactate recovery”<br />
41
Vanligtvis talar man om “recovery”<br />
efter ett träningspass el. tävling<br />
Träningsnivå<br />
Respons<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
·L-1 [La] (mmol )<br />
12<br />
10<br />
8<br />
6<br />
4<br />
2<br />
0<br />
Träningsimpuls<br />
Korttids<br />
“overreaching”<br />
E<br />
FWT<br />
*<br />
*<br />
*<br />
*<br />
*<br />
Tid<br />
Super-kompensation<br />
Recovery/<br />
återhämtning<br />
Återgång<br />
Skillnad i “recovery” vid kontinuerligt<br />
arbete med varierad intensitet<br />
90% 70%<br />
*<br />
*<br />
Björklund et al 2010 (unpublished)<br />
*<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
Landslagsåkare<br />
jmf med tränade<br />
Repetitivt<br />
90 vs. 70%<br />
of VO 2max<br />
42
Hur påverkar olika lång tid för<br />
RECOVERY mellan sprint-heat?<br />
Skillnad i vila mellan semifinal och<br />
final i team-sprint; ex. 10 resp. 20<br />
min.<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
Kaliumbalansen restitueras relativt snabbt<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
Intracellulärt pH faller beroende på hur fort<br />
laktat kan transporteras ut ur muskelcellen.<br />
Arm- och benmuskellaktat kan vara 30-35 (40?)<br />
mmol l-1 H2O efter ett hårt sprintheat (muskel<br />
pH p cirka 6.5 (6.4?) ( ) , i vila 7.05). )<br />
Normaliseringen till vilovärden är exponentiell<br />
både för laktat och pH.<br />
VILA Muskellaktat<br />
pH<br />
0 min 36 6.5<br />
5min 5 min 18 67 6.7<br />
10 min 9 6.82<br />
15 min 5 6.95<br />
20 min 3 7.02<br />
30 min 2 7.05<br />
”Half-time” lite drygt 5 min (pH<br />
ngt snabbare
STYRKA/KRAFT/<br />
POWER/SNABBHET<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
44
• Swe 1992 – första gång på gym<br />
• Träningslära SWE; 20 sidor 1996<br />
• Bok om kombinationsträning<br />
STY-UTH 1997-<br />
• Golden 4 (chins, dips, brutalbänk,<br />
raka benlyft)<br />
• 2001 Sprint-laget pionjärer<br />
• Idag Olympiska lyft<br />
• FFokus k = Styrkeoptimering<br />
S k i i<br />
• STY – året runt<br />
• OBS Inte mkt tid men tränas<br />
2-3 ggr/w<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
Vilka tester används?<br />
45
Allmän styrka<br />
1RM UTH-styrka<br />
• Frivändning –1-1.2 x kroppsvikt Chins (H: 15; D: 10)<br />
• Benböj – 1-1.5 x kroppsvikt Dips (H: 25; D: 15)<br />
• Bänkpress – 1.0 x kroppsvikt Brutalbänken (H: 25; D: 25)<br />
• Bänkdrag - 08-1 0.8 1.0 0 x kroppsvikt Raka benlyft: (H: 10; D: 10)<br />
Golden 4: (H75; D: 60)<br />
Specifik styrka (ex. stakergo)<br />
Peakeffekt 30s (H: >400W; D: >250W)<br />
Snitteffekt 6 min (H: >250W & >3.0W/kg; >150W & 2.3W/kg)<br />
OBS – vissa elitlängdåkare<br />
har högre g värden<br />
än angivna ”gränsvärden”<br />
Längdåkare lägre styrkekrav i tester än ex. kajakpaddling<br />
HERR DAM<br />
Bänkpress 1.4 x KV (L: >1.0) >1.1-1.2 x KV (L: 0.8-0.9)<br />
Bänkdrag 1.2-1.4 x KV (L: 0.8-1.0) 1.0-1.2 x KV (L: 0.8-1.0)<br />
Frivändning >1.2 x KV (L: 1.0-1.2) >1.1 x KV (L: 0.8-0.9)<br />
Knäböj >1.2 x KV (L: 1.1-1.5) >1.2 x KV (L: 1-1.5)<br />
Chins >30 (L: 15) >25 (L: 10)<br />
Dips >45 (L: 25) >35 (L: 15)<br />
Brutalbänk >35 (L: 25) >35 (L: 25)<br />
Raka benlyft >25 (L: 10) >25 (L: 10)<br />
Golden 4 >135 (L: >75) >120 (L: >60)<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
STYRKENIVÅER<br />
KANOT vs LÄNGD<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
46
Vad vet vi?<br />
På gruppnivå skiljer sig ej styrkenivåerna<br />
mellan de bästa och de näst bästa i sprint<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
47
Vi vet att vi kan förbättra<br />
skidprestation med styrketräning<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
48
Effekt av ”skidliknande”<br />
styrketräning på<br />
stakprestation p<br />
49
STAKERGOMETERTRÄNING<br />
20 s INT Arbetsekonomi ⇑<br />
3 min INT VO 2peakstakning ⇑<br />
Laktattröskel h-förskjutnng<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
50
Vi vet även förmågan att utveckla power har<br />
samband med idrottares ”form”<br />
STRENGTH/<br />
POWER<br />
SMB MED FORM !<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
51
Men vilket samband har några av de basala<br />
styrkeövningar/-testerna som används<br />
av längdskidåkare avseende prestation & teknik?<br />
c<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
52
Stöggl et al. 2010<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
53
G3/”Dubbeldans”<br />
Brutalbänk – smb med DP Squat Jump – explo ben IMP<br />
Power ÖK = viktigt i K Stöggl.…Holmberg et al. 2010<br />
Cycle lengt th [m]<br />
12<br />
10<br />
8<br />
6<br />
4<br />
2<br />
0<br />
Cykellängd =<br />
ESSENTIELLT<br />
* †‡<br />
A 10 m<br />
2.5 m<br />
* †‡<br />
* †‡<br />
12 18<br />
24<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
40<br />
60<br />
80<br />
F (4 (4,28) 28) = 1658<br />
P < 0.001<br />
pη2 = 1.00<br />
Power = 1.00<br />
Dubbelstakning med olika frekvenser 40-80<br />
Lindinger & Holmberg 2010 (unpublished)<br />
54
Kunskap om vilken styrka som ”räntar” och hur och när den ska<br />
integreras i träningen<br />
• IMPULSSTYRKA RS/snö – nära smb med prestation<br />
• Additiv styrketräning på gym = TOOL; load som är svår att nå<br />
skidspecifikt<br />
• BASIS-övningar (träna ”weak links”)<br />
Styrka behöver ej MKT men RÄTT träning<br />
Transfer till teknik – koordination<br />
Individuell anpassad träning; ANALYS- ÅTGÄRD- FOKUS<br />
STYRKEOPTIMERING<br />
Tillräcklig – ”ribba”<br />
Allmän styrka<br />
Grundsyn<br />
Specifik ”skid-<br />
Styrka”<br />
General strength -”tool tool” ” for the development of<br />
specific XC strength<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
55
Styrka en neuromuskulär egenskap<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
STABILITET/<br />
FLEXIBILITET<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
56
Involverar…<br />
Idrott är rörelse<br />
– överföring av kraft till någon eller något<br />
– överföring av energi från ben<br />
till överkropp el. motsatt<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
Samspelet mellan ledrörlighet & muskulär kontroll<br />
STABILITET<br />
MOBILITET<br />
Balans<br />
Fysiologiskt<br />
Omedveten/medveten rörelseomfångg<br />
muskulär kontroll<br />
Intern/extern belastning<br />
Skydd mot överbelastning<br />
Kompensation<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
57
Skuldror<br />
MOBILITET/STABILITET/POWER<br />
Bål Höfter Knä<br />
Skuldror/<br />
Mage/<br />
Mage<br />
Höfter<br />
Främre vs. bakre<br />
Vänster vs. höger<br />
Överkropp vs. ben<br />
Skuldror/<br />
Mage/Höft/<br />
Mage/<br />
Knä/<br />
Höfter Ankel/Fot<br />
Skuldror/Mage<br />
Höft/Knä<br />
Ankel/Fot<br />
Muskelbalans<br />
Höfter/Knä/<br />
Ankel/Fot<br />
Ankel/Fot<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
58
TEKNIK<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
59
Vad är teknik i <strong>langrenn</strong>?<br />
1) Utföra en teknik bra under en begränsad tidsperiod – ex. när<br />
en aktiv videofilmas i x sek?<br />
2) Att välja rätt teknik i olika terräng o hastigheter?<br />
3) Att snabbt hitta rytm efter teknikbyte / växel-byte<br />
4) ) Att välja j den teknik som är ”billigast”/kostar g<br />
minst?<br />
5) Att välja den teknik som går fortast, även om den ”kostar”<br />
mer?<br />
Könsskillnader?<br />
Aktiva tränar mindre tid per delteknik idag jmf med tidigare<br />
(p.g.a. K+F)<br />
FOK FOKUS på å att fförbättra b ” ”the h weakk gears”; ” ökad k d betydelse b d l i<br />
modern skidåkning ex. PURSUIT<br />
TRANSITIONS<br />
Identifiera de viktigaste delteknikerna & UTVECKLA<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
Träna i olika lutning och hastigheter<br />
Smb mellan utrustning & teknik? Val av skidor påverkar utförandet!<br />
Utvidgat fartspektra i modern <strong>langrenn</strong><br />
UTVILAD: acceleration, peak speed<br />
ÖKANDE TRÖTTHET: tävlingsspeed<br />
TRÖTT: spurt<br />
Optimera STY + rörlighet utanför skidspåret – Skidteknik ⇑<br />
Optimera ”fysiologi” för att kunna bibehålla bra teknik – Skidteknik ⇑<br />
Träna spec spec. delar på band; ”NVC ”NVC-modellen” modellen”<br />
Öka teknisk kompetens att kunna följa andras rytm - ex. frekvens<br />
Växlingar/val av deltekniker samt ”spectra” inom dessa<br />
AUTOMATLÅDAN….<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
60
Vad vet vi?<br />
FORSKNING<br />
Start: position, acceleration, maximal hastighet, olika deltekniker<br />
+/- med olika stavlängd<br />
KLASSISKT<br />
”Katapult”-”Känguru”-stakning<br />
Diagonal traditionellt vs. Springdiagonal<br />
Stakning m frånskjut (första studie publ. HT 2010)<br />
Diagonalskidåkning (2 nya artiklar ute; 2010)<br />
FRI TEKNIK<br />
Double-push (variant av kontroll-steg?)<br />
Analys av frånskjutet (ny avancerad metodologi –kunskapsvinster)<br />
kunskapsvinster)<br />
UTFÖRSKÖRNING/KURVTEKNIK<br />
NYA MODELLER FÖR TEKNIKTRÄNING – NVC-modellen<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
61
Forskningsläget (1-5) Användning under tävling<br />
KLASSISK TEKNIK<br />
Stakning 4-5 5<br />
Stakning m frånskjut 1:a studie publ publ. HT 2010 33-4 4<br />
Diagonalskidåkning 3.5 5<br />
Saxning<br />
FRI TEKNIK<br />
1:a studie 2010/2011 1-2<br />
Vx2 3 5<br />
Vx3 3 5<br />
Vx4 2 4<br />
Vx5 1 4<br />
UTFÖRSTEKNIK 1:a studie 2010/2011 4-5 (olika krav beroende på<br />
bana/före)<br />
Diagonal skiing<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
”Catheter study” –<br />
Lactate kinetics<br />
”Catheter-study”<br />
Conductance<br />
Catheter-study<br />
Arm Extraction<br />
Catheter study –<br />
Ventilation, SaO2 VO2max + Ventilation<br />
Biomech<br />
Variable<br />
Intensity<br />
Training DP<br />
Classic style/technique<br />
Training DP<br />
Biomech<br />
Contribution<br />
legs<br />
Adaptation<br />
speed<br />
Frequency<br />
Submax<br />
and max<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
Double poling<br />
62
Biomechanichal Analysis of Double Poling<br />
Pole Force [%BW]<br />
50<br />
40<br />
30<br />
10<br />
TPPFrel A<br />
TPPF rel B<br />
PPF rel A<br />
Nya dubbelstakningen<br />
Explosive, shorter poling phase<br />
More abduction in the shoulder joint<br />
L Less extension t i i in th the elbow lb jit joint at t pole l plant l t<br />
Higher angular velocity of elbow flexion<br />
More distinct flexion in the elbow-, hip and knee joint<br />
(“attacking” – more offensive)<br />
More dynamic technique<br />
Example 20 on kinetics/dynamics<br />
Variable<br />
TPPF IPF PPF [s]<br />
rel [%BW·s]<br />
rel [% BW]<br />
PPF rel B<br />
DP - Str. A (n = = 6)<br />
0.08 5.3 36 ± ± 70.4<br />
0.01<br />
POLE FORCE VARIABLES<br />
DP STRATEGIES<br />
A (faster) + B<br />
DP - Str. B (n = 5)<br />
0.11 4.7 27 ± ± 40.4<br />
0.02<br />
P<br />
< 0.05<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
0<br />
Time [s]<br />
0.00 0.05 0.11 0.16 0.22 0.27 0.32<br />
63
Classical Technique<br />
DP 43 sec<br />
DP with kick 4 sec<br />
Diagonal deep uphill 23 sec<br />
Curve right<br />
Downhill 2,5 sec<br />
Diagonal uphill 3,02 min<br />
Herringbone 4,5 sec<br />
Downhill 12 sec<br />
Curve left<br />
Utförsteknik<br />
TRANSITIONS<br />
100 100-150 150<br />
during 10K Cl<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
K vs. F<br />
Sladd- vs. trampsväng<br />
Olika fören<br />
Utvilad vs. trött<br />
Könsskillnader<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
During the sprint time trial the<br />
skiers performed 29.1 ± 4.0 (21-<br />
34) gear transitions.<br />
64
S<br />
K<br />
A<br />
T<br />
I<br />
N<br />
G<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
G2 G3 G4 G5 ”G6”<br />
G2/V1 2.4 1.3<br />
G3/V2 3.1 2.0 2.7<br />
G4/V2A 0.2 1.1<br />
G5/L G5/Leg skate k t 37 3.7 08 0.8 09 0.9<br />
”G6”/Curve 0.1 2.2 0.6 1.4<br />
”G7”/downhill 0.3 2.6 0.1<br />
G3 ↔ G2 G5/G6 ↔ G3<br />
Andersson et al. 2010<br />
1. Train and develop technique<br />
2. Improve ”when” to change technique<br />
3. Specifically train transitions © H.-C. HOLMBERG<br />
65
Force (N)<br />
250<br />
200<br />
150<br />
100<br />
50<br />
0<br />
0<br />
High Peak Force<br />
0.03<br />
0.06<br />
0.08<br />
0.11<br />
0.14<br />
0.17<br />
PF-double poling<br />
PF-diagonal<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
Ny spännande<br />
studie di om<br />
DIA-skidåkning<br />
Olika mönster avseende stavarbetet<br />
Peak pole force 2x higher in DP<br />
0.19<br />
0.22<br />
0.25<br />
0.28<br />
0.3<br />
Time (s)<br />
Short Time to Peak Force<br />
0.33<br />
0.36<br />
0.39<br />
0.41<br />
Diagonal<br />
Duration: ~0.50 s<br />
0.44<br />
0.47<br />
0.5<br />
0.52<br />
0.55<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
0.58<br />
Holmberg, Lindinger et al.<br />
Med Sci Sports Exerc 2005<br />
66
FREKVENS<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
Zon 1 (d.v.s.) samma HF: 40-60-80 frekvens<br />
Zon 3: 40-60-80 frekvens<br />
Zon 3-intervaller; 3x (2x(1 min 40, 1 min 60, 1 min 80))/2 min vila<br />
60-frekvens (40 tunga/20 lätta)<br />
200 m spurt m. 50-frekvens<br />
200 200-spurt spurt med sista 150 m (100 frekvens)<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
67
COURSE<br />
SIMULATOR<br />
”NVC”-modellen<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
The Idea<br />
1. Train on the track - CAN<br />
2. Create a memory - CAN<br />
3. Video recording from a ski-doo and a skier - CAN<br />
44. Visualisation - SWE<br />
5. Course simulator - SWE<br />
Train the weak links – ”specific”<br />
Repeat special sections of the track<br />
Use different types of feedback<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
68
© H.-C. HOLMBERG<br />
Avslutningsvis…<br />
K + F<br />
69
Langrenn är en komplex idrott som innehåller<br />
flera olika komponenter<br />
KRAVANALYS ger riktning åt verksamheten<br />
KAPACITETSANALYS = A och O för individuell<br />
utveckling<br />
Forskning i en nära dialog med tränare & aktiva<br />
ger förutsättningar för……<br />
PRESTATIONSOPTIMERING<br />
Tack för er uppmärksamhet<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
© H.-C. HOLMBERG<br />
70