1 - 2009 - Norske Kvinners Sanitetsforening
1 - 2009 - Norske Kvinners Sanitetsforening
1 - 2009 - Norske Kvinners Sanitetsforening
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Norske</strong> <strong>Kvinners</strong> <strong>Sanitetsforening</strong> nr. 1 februar <strong>2009</strong> 94. årgang<br />
Tema:<br />
Barn og Unge<br />
Når barn ikke vil spise<br />
40 år i barns tjeneste<br />
Internett som<br />
infokanal til unge pasienter<br />
Bygger hele mennesker uten rus<br />
Ingrid Stange:<br />
Turbo-filantrop<br />
med mye omsorg
annonse<br />
annonse<br />
annonse<br />
N.K.S. som supplement,<br />
korrektiv og pådriver<br />
Med den grusomme situasjonen på Gaza i mente har det fremstått<br />
som klarere enn på lenge hvor godt og hvor trygt vi har det<br />
i Norge. Kanskje viktigst av alt er det at de langt fleste barn i<br />
landet vårt også har det trygt og godt. De er heldige som får ta<br />
del i en historisk god velstandsepoke i en historisk fredelig tid i<br />
vårt hjørne av verden. I tillegg til den private velstanden har vi et<br />
offentlig velferdsapparat som fanger opp de fleste problemer -<br />
og vi har private tilbud som supplement, korrektiv og pådrivere<br />
i forhold til det offentlige tilbudet. Det er nettopp en slik viktig<br />
rolle N.K.S. har spilt i over hundre år - og vil fortsette å spille i de<br />
neste hundre år.<br />
Som vi har vist i tidligere nummer av Fredrikke (f.eks nr 1/08)<br />
har N.K.S. i sitt langsiktige samarbeid med NOVA, om forskning<br />
på barn som vokser opp i inntektsfattige familier, vist at ikke alle<br />
barn i Norge har det like godt. Titusener av barn i Norge utsettes<br />
for sosial ekskludering fordi foreldrene for eksempel ikke har<br />
råd til å betale for deltagelse i fritidsaktiviteter. Vi vil i Fredrikke<br />
komme tilbake til resultatene fra dette omfattende N.K.S.-finansierte<br />
forskningsprosjektet ved senere korsveier.<br />
Frivillig innsats handler om dugnadsånd og fellesskap, men også<br />
om enkeltmenneskene som utgjør fellesskapet. Enkeltmennesker<br />
kan alltid utgjøre en viktig forskjell, slik N.K.S. egen historie<br />
tydelig har vist. Ingrid Stange er et slikt enkeltmenneske som<br />
utgjør en forskjell. Hun har startet Min dag i dag for å gi håp til<br />
barn som har det vanskelig over tid. Men hun har ikke tenkt å gi<br />
seg med det. Det kan du lese mer om i portrettintervjuet.<br />
I nr 1/09, som du nå holder i hånden, kan du lese om barn som<br />
ikke har hatt det bare lett, men som heldigvis blir fanget opp og<br />
får et tilbud. Samtidig forsøker vi å vise bredden i noe av alt det<br />
flotte som skjer i N.K.S.-regi for å hjelpe barn og unge. Du kan<br />
lese om arbeid som skjer til beste for multifunksjonshemmede<br />
barn, unge rusmisbrukere og barn som sykehuspasienter. Du<br />
kan lese om det nyskapende, N.K.S.-støttede Stor & Sterk som<br />
handler om helhetlig og langsiktig ernæringsmessig oppfølging<br />
av overvektige barn og deres familier. Ikke minst kan du lese mer<br />
om Min dag i dag – det fantastiske prosjektet som gir store opplevelser<br />
til barn som har det vanskelig over tid.<br />
God lesning!<br />
Egil Dahl<br />
Konstituert redaktør
<strong>Norske</strong> <strong>Kvinners</strong> <strong>Sanitetsforening</strong> nr. 1 februar <strong>2009</strong> 94. årgang<br />
TEMA:<br />
Barn og Unge<br />
Når barn ikke vil spise<br />
40 år i barns tjeneste<br />
Internett som<br />
infokanal til unge pasienter<br />
Bygger hele mennesker uten rus<br />
Utgiver<br />
<strong>Norske</strong> <strong>Kvinners</strong> <strong>Sanitetsforening</strong><br />
Munthes gate 33, 0260 Oslo<br />
Tel: 24 11 56 20 – Faks: 22 44 76 21<br />
www.sanitetskvinnene.no<br />
Utgiver<br />
<strong>Norske</strong> <strong>Kvinners</strong> <strong>Sanitetsforening</strong><br />
Redaktør<br />
Munthes gate 33, 0260 Oslo<br />
Mari M. Press<br />
Tel: 24 11 56 20 Faks: 22 44 76 21<br />
Tel: 24 11 56 37 Mob: 41 21 14 67<br />
www.sanitetskvinnene.no<br />
mari.press@sanitetskvinnene.no<br />
Konst. Redaktør<br />
Medlemsservice<br />
Egil Dahl<br />
Edel Hilstad<br />
Tel: 24 11 56 42 Mob: 93 08 50 19<br />
Tel: 24 11 56 32<br />
egil.dahl@sanitetskvinnene.no<br />
edel.hilstad@sanitetskvinnene.no<br />
Medlemsservice<br />
Redaksjonskomité<br />
Lisa Morken<br />
N.K.S. organisasjonsleder,<br />
Tel: 24 11 56 32<br />
nestledere og informasjonssjef<br />
lisa.morken@sanitetskvinnene.no<br />
Abonnement<br />
Redaksjonskomité<br />
Kr 250,- pr år<br />
N.K.S. organisasjonsleder,<br />
nestledere, generalsekretær<br />
Layout<br />
og informasjonssjef<br />
hvarings.com<br />
Abonnement<br />
Repro og trykk<br />
Kr 250,- pr år<br />
Panzerprint as<br />
Layout<br />
Forsidefoto<br />
www.hvarings.com<br />
GettyImage<br />
Repro og trykk<br />
Materiellfrist nr. 1/08<br />
Panzerprint as<br />
13. desember 2007<br />
Produksjonsansvarlig:<br />
Annonser<br />
MEM-Redaksjonell rådgivning<br />
Per Sletholt & Co<br />
Tlf: 23 30 21 30<br />
Forsidefoto<br />
Faks: 23 30 21 31<br />
Stig Weston<br />
per@pssport.no<br />
Materiellfrist nr. 2/09<br />
ISSN 0808-3878<br />
12. mars<br />
Annonser<br />
Per Sletholt & Co<br />
Tlf: 23 30 21 30<br />
Faks: 23 30 21 31<br />
per@pssport.no<br />
ISSN 0808-3878<br />
Ingrid Stange:<br />
Turbo-fi lantrop<br />
med mye omsorg<br />
INNHOLD<br />
Nyåpning av Stolt kaffebar ......................... 8<br />
Stor og sterk ............................................... 9<br />
Nei til tvangsekteskap .............................. 12<br />
Østbytunet 40 år ........................................ 18<br />
PORTRETTET:<br />
Ingrid Stange ............................................. 26<br />
På Barne- og ungdomsklinikken ved Ahus har<br />
man tatt i bruk internett som informasjonskanal<br />
til barn og unge. Tilbudet er tilpasset<br />
ulike alderstrinn når det gjelder beskrivelse<br />
av kroppen, undersøkelser, behandling og<br />
presentasjon av personalet<br />
22<br />
Osteoporoseforeningen går egne veier .... 30<br />
Gode råd for livet ...................................... 35<br />
ORGANISASjONSNyTT ............................. 36<br />
SANITETSNORGE RuNDT ......................... 42<br />
16<br />
Måltider og mat er<br />
vanskelig for mange barn<br />
med sammensatte<br />
funksjonsnedsettelser.<br />
I Gartnerveien barnehage<br />
leker barna seg til gode<br />
matvaner<br />
32<br />
På Kvamsgrindkollektivet bor ungdom med<br />
rusproblemer og miljøterapeutene vegg-ivegg.<br />
Da kan de ansatte være rollemodeller<br />
og vise hvordan livet kan leves uten rus
ORGaNISaSJONSLeDeR<br />
Kreativiteten blomstrer<br />
og aktiviteten er høy<br />
Nytt år, nye muligheter. Selv om vi nå er flere uker inn i det nye året ligger det meste av det<br />
ubrukt foran oss med store muligheter og utfordringer.<br />
Det er årsmøtetid. Noen foreninger har<br />
vel allerede avviklet sitt årsmøte, andre<br />
ikke. Det er tid for å oppsummere fjoråret.<br />
Vi hører ofte sanitetskvinner som<br />
sier at de ikke gjør så mye, de får ikke<br />
til så mye i foreningen. Når vi leser årsmeldingene<br />
ser vi imidlertid noe annet.<br />
Det er aktivitet rundt omkring, kreativiteten<br />
blomstrer og ting skjer. Vi har<br />
i alle år vært flinke til å rette søkelyset<br />
mot nye og spennende arbeidsoppgaver.<br />
4<br />
4<br />
nr. 1 - <strong>2009</strong><br />
Eksempler på dette er jo blant annet<br />
Min dag i dag og det interessante arbeidet<br />
som foregår i Etiopia. Det blir<br />
spennende å følge med i den nystiftede<br />
organisasjonen Etiopiske <strong>Kvinners</strong> <strong>Sanitetsforening</strong>.<br />
På årsmøtene skal også arbeidsplaner<br />
for foreningen behandles - en plan over<br />
hva foreningens medlemmer skal arbeide<br />
med i løpet av året. En slik plan<br />
gjør det enklere å planlegge aktiviteter<br />
og fordele ansvar og arbeidsoppgaver.<br />
Februar er en aktiv måned for sanitetskvinnene.<br />
Da er det ikke minst fastelavnssøndag.<br />
Rundt om i hele landet<br />
blir det brukt utallige timer til å binde<br />
ris og sette på fjær. Disse kvistene med<br />
fargerike fjær som er et av våre viktige<br />
kjennemerker pryder både hjem, kontorer<br />
og serveringssteder i forbindelse med<br />
fastelavn. Enkelte steder ser vi hele trær<br />
pyntet med fjær! Gullriset blir også delt<br />
ut i forbindelse med fastelavn. Dette<br />
– Flere må få kreftvaksine<br />
Fra skolestart <strong>2009</strong> vil vaksine mot livmorhalskreft bli<br />
tilbudt alle jenter i 7. klasse. Kvinnelege Kari Anne Trosterud<br />
i Elverum utfordrer kommunene til å sørge for at<br />
også eldre jenter får samme tilbud.<br />
– Dette er kvinnehelse, og det er viktig, sier Trosterud til<br />
Østlendingen. Hun har selv deltatt i utprøvingen av verdens<br />
første, godkjente vaksine mot livmorhalskreft. Den<br />
såkalte HPV-vaksinen vil fra i høst inngå i barnevaksinasjonsprogrammet,<br />
men flere årskull som ville hatt god<br />
effekt av vaksinen, det vil si jenter mellom 13 og 16 år,<br />
spesielle riset deles ut til Norges mest<br />
familievennlige arbeidsplass.<br />
I 2008 fikk vi mange nye medlemmer.<br />
Vi hadde en vervekampanje som viste<br />
seg å bli vellykket. En av de sakene<br />
som mange av de nye medlemmene er<br />
spesielt interessert i er omsorgsberedskapsgruppene<br />
våre. Høsten 2008 var<br />
det etablert om lag 60 omsorgsberedskapsgrupper<br />
rundt om i landet og flere<br />
var på gang. Dette er et viktig satsingsområde<br />
for oss. Vi skal være beredt og<br />
forberedt til å yte omsorg, gi mat og<br />
husrom i forbindelse med ulykker, kriser<br />
og katastrofer. Håper på mange nye<br />
grupper dette året også.<br />
Lykke til!<br />
Gunvor Kjølhamar<br />
2. nestleder<br />
vil Regjeringen ikke inkludere i programmet.<br />
– At alle jenter i 12-årsalderen får tilbud om vaksinen,<br />
det er en begynnelse, og det er bra. Men det gjelder å få<br />
med flest mulig, og dette er et tilbud som flere enn sjuendeklassingene<br />
bør få, sier gynekologen, som altså utfordrer<br />
kommunene til å stille opp der Regjeringen ikke<br />
vil. Hvert år blir rundt 300 kvinner rammet av denne<br />
kreftformen.<br />
KILDE: OSTLENDINGEN.NO
Først ute med<br />
dyreassistert terapi<br />
Moer Sykehjem i Ås kommune i<br />
Akershus er det første sykehjemmet<br />
i Norge som tar i bruk såkalt<br />
dyreassistert terapi. Dyreassistert<br />
terapi innebærer systematisk bruk bruk<br />
av dyr som en integrert del av et<br />
behandlingsopplegg. I utgangspunktet<br />
er terapien på på Moer SykeSykehjem et et pilotprosjekt på tre tre måneder.<br />
Det er støttet støttet økonomisk økonomisk av<br />
<strong>Norske</strong> <strong>Kvinners</strong> <strong>Sanitetsforening</strong>.<br />
Nå håper sykehjemmet å få til en<br />
permanent ordning. ordning. – Vi ser ser helt<br />
merkbare resultater hos pasientene<br />
våre. Dette er et tilbud tilbud som burde<br />
være fast på alle alle landets sykehjem,<br />
sier Gro Magnussen, som er daglig<br />
leder på på Moer Sykehjem.<br />
KILDE: TV2.NO<br />
Transplantasjonsrekord i 2008<br />
FOTO: ByGGEINDuSTRIEN<br />
Krever mindre tvang<br />
SmåNyTT<br />
Venstre krever mindre bruk av tvang i psykiatrien. Nestleder Ola Elvestuen<br />
mener det er svært bekymringsfullt at Norge ligger på topp i statistikken<br />
over bruk av tvang i psykiatrien.<br />
– Menneskerettighetene brytes i Norge, og særlig i psykiatrien. Det blir også<br />
brukt tvang mot rusmiddelmisbrukere, mot psykisk utviklingshemmede og<br />
mot demente. Derfor er tvang som metode uakseptabelt og bør bare brukes<br />
i svært spesielle situasjoner. Utgangspunktet for all behandling av pasienter<br />
i Norge er at behandlingen skal være frivillig. Elvestuen og Venstre viser<br />
blant annet til Jæren Distriktspsykiatriske senter, drevet av <strong>Norske</strong> <strong>Kvinners</strong><br />
<strong>Sanitetsforening</strong>, hvor man har greid å halvere tvangsbruken. Samtidig har<br />
pasientene og deres pårørende fått en bedre hverdag.<br />
Bedre behandling<br />
for håndleddsbrudd<br />
Aldri før har så mange fått livet i gave ved organdonasjon.<br />
Tallene for 2008 viser en økning i både donasjoner<br />
og transplantasjoner sammenlignet med 2007.<br />
Samtidig er ventelistene gått ytterligere ned.<br />
I tillegg er det stor økning i antall meldte potensielle<br />
donorer. Likevel har avslagsprosenten økt noe. Det er<br />
ingen opplagt forklaring på at nei-andelen er såpass<br />
høy, men man tror mye skyldes at folk ikke deler sitt positive standpunkt<br />
med sine nærmeste. I sin usikkerhet over hva avdøde selv ønsket, kan de<br />
pårørende derfor velge et nei, mener Stiftelsen Organdonasjon.<br />
KILDE: ORGANDONASjON.NO<br />
KILDE: WWW.VENSTRE.NO<br />
Håndleddsbrudd er den hyppigst forekommende bruddskaden. Den har ofte<br />
rammet eldre kvinner, men også unge mennesker i forbindelse med idrettsaktiviteter.<br />
En doktorgradsavhandling viser at en bevegelig fiksasjonsramme,<br />
utviklet ved Haukeland Universitetssykehus i Bergen, gir bedre tilheling og<br />
kortere rehabiliteringstid enn andre vanlige behandlingsformer som gipsing<br />
eller fast fiksasjonsramme.<br />
Det kommer også frem at god primærbehandling av håndleddsbrudd<br />
er avgjørende for å sikre et godt resultat, uavhengig av behandlingsform.<br />
KILDE: FORSKNING.NO<br />
Momsfritak inn<br />
i valgkampen<br />
Frivillige virksomheter betaler en<br />
ekstrakostnad på 25 prosent når<br />
de kjøper varer og tjenester.<br />
– Det kalles moms, men er i<br />
virkeligheten skatt på frivillig<br />
arbeid, mener Frivillighet Norge.<br />
Det begrenser frivilligheten. Nå<br />
vil frivillighetens paraplyorganisasjon<br />
løfte spørsmålet om om momsfritak<br />
for frivillige organisasjoner<br />
organisasjoner<br />
inn i høstens valgkamp.<br />
KILDE: FRIVILLIGHETNORGE.NO<br />
nr. 1 - <strong>2009</strong> 5
GeNeRaLSeKReTÆReNS HJØRNe<br />
Født inn i en sammenheng<br />
Tone Damli Aaberge og Anne-Karin Nygård<br />
på TV2 God Morgen Norge. Aaberge skapte<br />
en stor dag for et alvorlig sykt barn.<br />
Tidlig på nyåret var vi tilbake i Etiopia.<br />
Hensikten med å besøke dette store<br />
og fascinerende, men samtidig svært<br />
fattige landet, var å fortsette arbeidet<br />
med utviklingen av vår søsterforening,<br />
Etiopiske <strong>Kvinners</strong> <strong>Sanitetsforening</strong><br />
(E.K.S.). Denne gangen har vi fullført<br />
andre trinn i organisasjonsopplæringen<br />
for de syv første lokalforeningene.<br />
Vårt mål med satsingen i Etiopia er å<br />
sette kvinner bedre i stand til å utnytte<br />
egne ressurser slik at de selv kan bedre<br />
levekårene for kvinner, barn og familier<br />
i landet sitt. Nøyaktig det samme var<br />
også en viktig del av målsettingen da<br />
<strong>Norske</strong> <strong>Kvinners</strong> <strong>Sanitetsforening</strong> ble<br />
stiftet i 1896. Selv om forholdene i dag<br />
er svært annerledes, har vi mye viktig<br />
lærdom fra vår lange historie som kan<br />
overføres til etiopiske forhold.<br />
Den 23. januar – noen få dager etter<br />
en lang hjemreise – deltok jeg som<br />
innleder på en nasjonal konferanse,<br />
kalt Barn fødes inn i sammenhenger på<br />
godt og vondt. N.K.S. var medarrangør<br />
av konferansen som fant sted på nye og<br />
avanserte Akershus Universitetssykehus<br />
på Lørenskog. Med tanke på hva jeg<br />
har sett i Etiopia er det ingen tvil om<br />
at barn fødes inn i en sammenheng –<br />
og at kontrastene er store. I Etiopia er<br />
fødselsraten på mer enn seks barn per<br />
kvinne. Samtidig er forventet levealder<br />
så lav som snaue 55 år, ikke minst på<br />
grunn av HIV/AIDS og fattigdom. I<br />
6 nr. 1 - <strong>2009</strong><br />
et land med 82 millioner innbyggere er<br />
nesten halvparten av befolkningen under<br />
16 år!<br />
Heldigvis fødes ikke norske barn inn i<br />
en slik sammenheng. Heldigvis har de<br />
fleste norske barn det godt. Slik vil vi<br />
at det fortsatt skal være. Derfor må vi<br />
fortsette å bidra til at flere barn fødes<br />
inn i gode sammenhenger – og vi må<br />
fortsette å skape gode sammenhenger<br />
for de barna som ikke er født inn i dem.<br />
Det har N.K.S. arbeidet med siden starten,<br />
og det skal vi fortsette med. En av<br />
mine oppfordringer for <strong>2009</strong> er at flere<br />
sanitetsforeninger vil kaste seg over tiltaket<br />
Min dag i dag. Du kan være med<br />
å skape en drømmedag for et barn som<br />
virkelig trenger en oppmuntring!<br />
Om vi skal skape gode tiltak kommer<br />
vi ikke forbi at økonomien er viktig. En<br />
glimrende mulighet til å få inn penger<br />
til det frivillige arbeidet ligger i Grasrotandelen.<br />
Dette er en ny ordning hvor<br />
fem prosent av innsatsen fra alle som<br />
spiller på registrerte spill fra Norsk<br />
Tipping, kan gå til lokale frivillige organisasjoner.<br />
Grasrotandelen er innført i<br />
ekspressfart, men vi har fått ut informasjon<br />
til alle lokale sanitetsforeninger, og<br />
har svart på mange spørsmål fra dere.<br />
For å motta Grasrotandelen må foreningene<br />
være registrert i Frivillighetsregisteret.<br />
De sanitetsforeningene som<br />
har registrert seg, kan snart begynne å<br />
innkassere penger – hvis de samtidig har<br />
vært flinke til å fortelle folk at de må<br />
spille for sanitetsforeningen. De foreningene<br />
som ikke ennå har fått registrert<br />
seg må skynde seg å gjøre det, jo før jo<br />
heller. Og alle vi som lever med et håp<br />
om at lottorekka en gang skal gå inn<br />
med full gevinst, kan i mellomtiden si til<br />
vår tippekommisjonær:<br />
– Jeg vil spille for sanitetsforeningen!<br />
Anne-Karin Nygård<br />
Generalsekretær
Det råder en mannsdominans av vikinger, konger og borgerskapets<br />
ærverdige menn blant gater som er oppkalt etter personer. Men det<br />
finnes også kvinner som er blitt beæret på denne måten. Vi har funnet<br />
sanitetskvinner som har satt spor etter seg og som smykker gateskilt<br />
rundt om i landet.<br />
Ellen Salberg:<br />
Sanitetskvinne med<br />
kulturell pondus<br />
TEKST: ELISABETH T. SWäRD<br />
Ellen Salberg (1891-1966) var embetsmannsdatter,<br />
hvilket betydde at hun var<br />
godt skolert for det sosiale liv, og for en<br />
ektemann med utsikter. Etter hvert ble<br />
hun lensmannsfrue og mangeårig kasserer<br />
i Skogn sanitetsforening. En kondisjonert<br />
kvinne på bondelandsbygda var<br />
ikke vanlig kost den gang.<br />
Med sin rike personlighet ble hun således<br />
en mektig kvinne, som influerte<br />
på lokalsamfunnets dagligliv. Hjemmet<br />
var rammen om hennes liv, og på<br />
lensmannsgården Nøysomhet tok hun<br />
imot med åpne armer. Her ga hun også<br />
pianotimer. Men Ellen Salberg var også<br />
utstyrt med betydelige tale- og skrivegaver,<br />
noe som gjorde at hun virket videre<br />
gjennom ord hun skrev og talte. Hun<br />
var ikke bare en talskvinne i det gode<br />
livs sosiale lag, sin røst og penn brukte<br />
hun flittig også andre steder.<br />
Lensmannsfrua var en etterspurt kåsør,<br />
og i ukeblad og avisartikler finner du<br />
hennes signatur. Inspirasjonen hentet<br />
hun fra litteratur og teater. Ellen Salberg<br />
skrev i tidsskriftet Urd, som første gang<br />
kom ut i 1897, og var et av Norges tidligste<br />
kulturelle og delvis politiske blad<br />
for kvinner. En kristelig grunnholdning<br />
med tro på fremskritt og folkeopplys-<br />
GaTeNaVN<br />
ning preget bladet, som innholdt mer<br />
stoff om kunst og kultur enn det som<br />
var vanlig i dameblader på den tiden.<br />
Ellen Salberg hadde i mange år ansvar<br />
for bibliotektjenesten på Innherred Sykehus.<br />
Stor var hennes vilje og evne til<br />
å glede andre.<br />
Ellen Salbergs veg går parallelt med<br />
fylkesvei 754 når du kjører av fra E6<br />
inn mot Skogn sentrum i Levanger. Bak<br />
veinavnet skjuler det seg et borgerlig<br />
menneske, og en markant sanitetskvinne<br />
med stor personlighet og kulturell<br />
pondus.<br />
Ellen Salberg (Foto: Levanger historielag)<br />
Hormoner mot<br />
leddgikt<br />
Betanien Hospital i Skien setter i<br />
gang et forskingsprosjekt med et<br />
hormonhemmende stoff som blir<br />
sprøytet inn i leddgiktpasienter.<br />
Håpet er at leddgiktpasienter kan<br />
få hjelp i starten av sykdommen.<br />
Hormonbehandling er kjent i forbindelse<br />
med andre sykdommer,<br />
og gjennom tester på leddgiktpasienter<br />
ved Betanien tror de behandlingsformen<br />
kan forebygge<br />
leddgikt, og ikke bare reparere.<br />
Det er alt gjort tester med åtte<br />
pasienter for å finne ut om teorien<br />
med hormonbehandling kan<br />
føre leddgiktbehandlingen et steg<br />
videre. Prøveresultatene er samlet<br />
sett så positive at Betanien nå inviterer<br />
revmatikere til å bli med i<br />
et større forskningsprosjekt. Prosjektet<br />
har fått midler via N.K.S.<br />
En halv prosent av befolkningen i<br />
Norge lider av leddgikt.<br />
KILDE: NRK.NO<br />
nr. 1 - <strong>2009</strong> 7
Velkommen til Stolt, ønsker leder av Trondhjem<br />
sanitetsforening, Inger johanne Aune og daglig<br />
leder av Stolt, May Anita Sveine.<br />
Gratis kaffe til alle gjestene på åpningsdagen<br />
selvfølgelig.<br />
8 nr. 1 - <strong>2009</strong><br />
Feiret nyåpni<br />
Nye og gamle kunder strømmet til da Stolt kaffebar<br />
i Trondheim feiret nyåpning. Med Trondhjem<br />
sanitetsforening (T.S.F.) som nye eiere opprettholdes<br />
tilbudet om arbeidstrening.<br />
TEKST OG FOTO:<br />
ANNE-LISE AAKERVIK<br />
I glassene sprudlet ekte ”Ilabekk”,<br />
på fatene lå små, fristende<br />
munnfuller, og dagens kaffe ble<br />
tilbudt sjenerøst til alle. Det manglet<br />
ikke på noe da Stolt kaffebar<br />
inviterte både naboer, stamgjester,<br />
eiere og gode støttespillere til nyåpning<br />
fredag 9. januar i år. Det<br />
er mange som har savnet Stolt i<br />
tiden den har vært stengt. Nå kan<br />
de igjen hente seg morgenkaffe<br />
og legge søndagsturen innom for<br />
kaffe og kake.<br />
Godt tilbud, stort ansvar<br />
Stolt kaffebar ble startet av N.K.S<br />
Sør-Trøndelag våren 2004 i<br />
samarbeid med Kvamsgrindkollektivet.<br />
Hensikten var å gi unge,<br />
tidligere rusmisbrukere arbeidstrening,<br />
samt muligheter til å<br />
skolere seg i et yrke. Og det ble<br />
en suksess. Stolt ble kåret til årets<br />
utelivsnyhet av Adresseavisen, og<br />
prosjektet gikk bra. Men ansvaret<br />
var stort, og høsten 2008 valgte<br />
fylkeslaget å legge ned. Heldigvis<br />
hadde Trondhjem sanitetsforening<br />
lyst til å fortsette prosjektet, og<br />
fikk overta Stolt vederlagsfritt.<br />
– Vi velger å prøve i en periode på<br />
tre år, forteller Mari Nordstrand,<br />
som sitter i styret til kafé Stolt, og<br />
er medlem av T.S.F.<br />
– Vi synes det er så bra at Stolt lever<br />
videre. Den har et godt ordelag<br />
på seg, og mange faste kunder<br />
her i området, sier hun.<br />
Nordstrand forteller at det ikke er<br />
noen hemmelighet at sanitetskvinnene<br />
har Jamie Oliver og hans<br />
lignende prosjekt i London som<br />
forbilde. De drømmer om å få den<br />
kjente kokken til Trondheim. Og<br />
hvem vet, kanskje går drømmen i<br />
oppfyllelse? Sanitetskvinnene får<br />
til det meste, som kjent, tross høy<br />
gjennomsnittsalder!<br />
Utfordrene kombinasjon<br />
Når T.S.F. har valgt å gå inn i<br />
Stolt, er det fordi man har stor<br />
tro på prosjektet. Det er inngått<br />
avtaler med Stavne Gård og Kriminalomsorg<br />
i Frihet om arbeidstreningsplasser.<br />
– Vi må nok i større grad være<br />
mer tilstede enn de forrige eierne,<br />
tror Mari. Det er et stort ansvar<br />
å være daglig leder for en slik<br />
bedrift. Men med en stødig styreleder<br />
på plass, finansanalytiker<br />
Kjell Fordal, ser de svært optimistisk<br />
på framtida.<br />
Gjestene strømmer til, og midt<br />
i det hele er en glad, men sliten<br />
daglig leder May Anita Sveine.<br />
Hun er sosionom av utdanning,<br />
men kaster seg likevel på kafébøl-
ng av Stolt Kaffebar<br />
gen med krum nakke. Målene til Sveine og sanitetskvinnene<br />
er klare.<br />
– Vi skal være en god kaffebar, samtidig som vi skal<br />
være en arbeidstreningsplass. Å kombinere dette kan<br />
være en utfordring. Men det er også det som gjør<br />
Stolt litt annerledes. Her skal mennesker få lov å prøve<br />
seg. De skal kunne komme tilbake til arbeidslivet.<br />
Det betyr at det kan gå litt opp og ned, sier Sveine<br />
Mari Nordstrand sitter i styret til Kafé Stolt<br />
og er glad over at arbeidstreningstilbudet<br />
opprettholdes. Det skal være lov for mennesker<br />
å prøve seg og komme tilbake til arbeidslivet.<br />
annonse<br />
nr. 1 - <strong>2009</strong> 9
Stor & sterk<br />
Overvekt blant barn og ungdom er et økende problem. I Oslo er 21 prosent av åtte- og<br />
12-åringer overvektige.<br />
AV MAGNHILD L. POLLESTAD<br />
KOLSGAARD, KLINISK ERNæRINGS-<br />
FySIOLOG, uuS<br />
Seksjon for sosialpediatri ved Ullevål<br />
universitetssykehus (UUS) startet i 2004<br />
det kliniske prosjektet Stor & Sterk,<br />
som er en utprøving av et behandlingstilbud<br />
for overvektige barn og ungdom.<br />
Prosjektet har vært støttet av Extramidler<br />
fra Helse- og rehabilitering via <strong>Norske</strong><br />
<strong>Kvinners</strong> <strong>Sanitetsforening</strong> fra 2005<br />
til og med 2008.<br />
Stor & Sterk har etablert et helhetlig<br />
behandlingstilbud for unge overvektige<br />
(3-18 år) og deres familier, i et samarbeid<br />
mellom UUS og førstelinjetjenesten.<br />
Komplikasjoner til overvekt, som<br />
Artikkelforfatteren, Magnhild L.<br />
Pollestad Kolsgaard. (foto: privat)<br />
10 nr. 1 - <strong>2009</strong><br />
behandling av overvektige b<br />
utvikling av nedsatt insulinfølsomhet,<br />
diabetes type 2, høyt blodtrykk, etc. blir<br />
fulgt opp på lik linje med vekt- og høydeutviklingen.<br />
Vi følger også endringer<br />
i kondisjon og lungefunksjon, og har<br />
også begynt å bruke skjema for å måle<br />
livskvalitet.<br />
Omfatter hele familen<br />
Det jobbes ut fra et langsiktig perspektiv<br />
om at barna skal sikres normal vekst<br />
og utvikling, og at man skal forebygge<br />
overvektsrelaterte plager senere i livet.<br />
Det gis både kost- og aktivitetsråd til<br />
deltagerne. Vi ønsker at hele familien<br />
skal være med på å legge om livsstilen,<br />
med fokus på at omleggingen skal skje<br />
av helsemessige årsaker, og ikke fordi<br />
barnet er overvektig. Målet er at barnet<br />
”skal vokse seg slankere”. Å redusere<br />
vekten er likevel aktuelt i enkelte tilfeller.<br />
De foreløpige resultatene fra Stor &<br />
Sterk tyder på at rundt 70 prosent av<br />
pasientene som har vært gjennom ettårskontrollen<br />
har redusert sin overvekt.<br />
Det er så langt ikke sett på endringer<br />
av andre forhold, slik som for eksempel<br />
eventuell bedring av ulike blodprøver,<br />
men dette vil være tema for ett av de<br />
fire forskningsprosjektene knyttet til<br />
Stor & Sterk.<br />
Lang ventetid<br />
Det er nå ca 500 pasienter som har, eller<br />
har hatt oppfølging i prosjektet, og ca<br />
60 pasienter som står på venteliste. Pasienttilstrømmningen<br />
er stor, og ventetiden<br />
på behandling er lang (3-6 mnd).<br />
Over halvparten av pasientene i Stor &<br />
Sterk er innvandrere fra ikke-vestlige<br />
land eller etterkommere av disse. Mange<br />
av pasientene har metabolske komplikasjoner<br />
i tillegg til sin overvekt. Vi<br />
har i en nylig publisert studie vist at en<br />
større andel av barna og ungdommene<br />
med pakistansk, tyrkisk og tamilsk bakgrunn<br />
har metabolsk syndrom, det vil<br />
si en opphopning av risikofaktorer for<br />
utvikling av Diabetes type 2 og hjerte-<br />
og karsykdommer. Dette kan tyde på at<br />
disse etniske gruppene er mer sensitive<br />
for overvekt, og trenger forebygging og<br />
behandling på et tidligere tidspunkt,<br />
enn etnisk norske barn og ungdom.<br />
Oppfølging av helsesøster<br />
Utvikling av samarbeidet mellom primærhelsetjenesten<br />
og sykehuset er<br />
grunnleggende i prosjektet, fordi behandling<br />
av overvekt krever en tett oppfølging<br />
over flere år. Behandlingen bør<br />
derfor skje lett tilgjengelig, i pasientens<br />
og familiens nærmiljø. Helsestasjonene/<br />
skolehelsetjenesten har et godt nettverk<br />
og høy kompetanse innen forebyggende<br />
helsearbeid. De fleste av barna som er<br />
inkludert i prosjektet får oppfølging hos<br />
helsesøster. Tilbakemeldingene vi får<br />
tyder på at de fleste barn og foreldre er<br />
positive til den jevnlige kontakten, og<br />
vi erfarer gang på gang at vi er helt avhengig<br />
av et godt samarbeid med helsesøstrene<br />
for å få til et godt behandlingstilbud<br />
til denne pasientgruppen. Helsesøstrene<br />
er viktige støttespillere og er<br />
med på å motivere pasientene og famili
Stor og sterk har et langsiktig perspektiv<br />
for å redusere overvekt blant barn og unge, og<br />
prosjektet er så langt en suksess.<br />
(Illustrasjonsfoto: Luth)<br />
arn og unge<br />
ene til å delta på de ulike tilbudene vi arrangerer.<br />
En evaluering blant helsesøstrene viste<br />
at de synes det er meget nyttig å samarbeide<br />
med prosjektet, og at informasjonsutvekslingen<br />
mellom sykehus og førstelinjetjeneste<br />
fungerer bra. Men evalueringen viste også<br />
at over halvparten av helsesøstrene sier de<br />
ikke har nok tid eller ressurser på skole/helsestasjon<br />
til å følge opp barna i så stor grad<br />
som det er behov for.<br />
Alna og Nordstrand<br />
I løpet av årene Stor & Sterk har pågått har<br />
vi både hatt tilbud om matlagingskurs og<br />
ulike treningstilbud, blant annet ved Norges<br />
Idrettshøgskole. Etter tilbakemelding fra<br />
brukerne har vi jobbet for å få til en desentralisering<br />
av tilbudene. Alna og Søndre<br />
Nordstrand er valgt ut som særskilte satsingsbydeler.<br />
Disse to bydelene er valgt fordi<br />
mange av barna i Stor & Sterk kommer<br />
derfra. Dette underprosjektet er et samarbeid<br />
mellom Stor & Sterk, Oslo Idrettskrets,<br />
Norges Diabetesforbund, Landsforeningen<br />
for hjerte- og lungesyke (LHL),<br />
Nasjonalforeningen for folkehelsen, <strong>Norske</strong><br />
<strong>Kvinners</strong> <strong>Sanitetsforening</strong> og bydelene Alna<br />
og Søndre Nordstrand. Prosjektet har blant<br />
annet mottatt støtte fra <strong>Norske</strong> <strong>Kvinners</strong><br />
<strong>Sanitetsforening</strong>.<br />
På bakgrunn av de positive tilbakemeldingene<br />
fra brukerne ønsker vi å videreføre tilbudet<br />
vi har i Alna og Søndre Nordstrand,<br />
og utvide det til å gjelde også andre bydeler.<br />
På sikt vil det være ønskelig å få treningstilbudet<br />
knyttet opp til et eksisterende idrettslag<br />
eller danne et eget idrettslag<br />
nr. nr. 1 5 - - <strong>2009</strong> 2008 11<br />
11
NeI til tvangsekteskap<br />
Ja til integrering<br />
Tittelen er stikkord på to sentrale temaer i det samarbeidet som er etablert mellom <strong>Norske</strong><br />
<strong>Kvinners</strong> <strong>Sanitetsforening</strong> og Integrerings- og mangfoldsdirektoratet, skriver Afshan Rehman.<br />
I løpet av 2008 etablerte <strong>Norske</strong><br />
<strong>Kvinners</strong> <strong>Sanitetsforening</strong> (N.K.S.) et<br />
samarbeid med Integrerings- og mangfoldsdirektoratet<br />
(IMDi). Nøkkelord i<br />
samarbeidet var tvangsekteskap, Styrt<br />
Engasjert SAMtale (SESAM) og integrering<br />
av flyktninger. I fjor fikk N.K.S. 2,1<br />
millioner kroner til dette arbeidet. Vi så<br />
dette som en stor tillitserklæring - og vi<br />
har levd opp til forventningene og gjennomført<br />
det vi sa vi skulle gjøre.<br />
Tvangsekteskap<br />
Tvangsekteskap og arrangert ekteskap<br />
er ikke det samme. Tvangsekteskap er<br />
ikke en del av en kultur eller en religion.<br />
Men hva er egentlig tvangsekteskap?<br />
12 nr. 1 - <strong>2009</strong><br />
Begrepet er kjent for de fleste, men hva<br />
det innebærer er forholdsvis uklart for<br />
mange. Denne uvissheten har vi forsøkt<br />
å gjøre noe med.<br />
I juli 2008 fikk altså N.K.S. tildelt 2,1<br />
millioner kroner av regjeringens satsing<br />
mot tvangsekteskap. Vårt forebyggende<br />
arbeid skulle utføres i løpet av budsjettåret<br />
2008, og vi hadde da i underkant<br />
av seks måneder å gjennomføre prosjektet<br />
på. At fristen var så kort var en stor<br />
utfordring, men sanitetskvinnene var<br />
ikke vonde å be.<br />
Det er avholdt fellesseminar om tvangsekteskap<br />
for samtlige kvinnehelsekon-<br />
Antoinette Botti fra Pan-African Women´s Association (PAWA)<br />
kurser ledere for SESAM-gruppene (Foto: Ole Skau-jakobsen)<br />
takter. Her var det innslag fra blant<br />
annet IMDi og Krisesenteret i Follo,<br />
som er erfarne foredragsholdere på<br />
temaet. Seminaret hadde til hensikt å<br />
heve kompetansen til kvinnehelsekontaktene,<br />
og ble i etterkant evaluert til å<br />
være nyttig og informativt. Så ble det<br />
i løpet av høsten 2008 avholdt temamøter<br />
i 17 fylker om samlivsformer<br />
og tvangsekteskap. Antallet oppmøtte<br />
varierte, men i for eksempel Nordland<br />
var sanitetskvinnene så engasjerte at<br />
de ønsket flere møter i sitt langstrakte<br />
fylke. Innleggene under temamøtene ble<br />
holdt av minoritetsrådgivere fra IMDi,<br />
og dette banet vei for konstruktive og<br />
nyttige diskusjoner.<br />
Den 9. desember arrangerte N.K.S. en<br />
jentekonferanse for 220 9-klassinger fra<br />
Oslo-skoler med et flertall av ungdommer<br />
med minoritetsbakgrunn. Det var<br />
lagt opp til en annerledes skoledag for<br />
jentene med temaet Våg å velge, våg å<br />
være. Dagen bestod av forskjellige moduler<br />
som alle hadde som mål å bedre<br />
jentenes selvtillit. Inspirator Mia Börjesson,<br />
sanger Haddy N’Jie og MIRAsenteret<br />
skapte sterke inntrykk og gode<br />
diskusjoner rundt selvtillit, jenteidentitet<br />
og tvangsekteskap. Konferansen fikk<br />
svært gode tilbakemeldinger fra deltakerne<br />
- og positiv omtale i blant annet<br />
Aftenposten.<br />
N.K.S. har søkt om en videreføring av<br />
prosjektet med arbeid mot tvangsekteskap.<br />
Vi ønsker å fortsette med temamøter<br />
om tvangsekteskap i alle fylker, i
tillegg til å avholde flere jentekonferanser<br />
rundt om i landet i <strong>2009</strong>.<br />
SESAM – lukk deg opp!<br />
SESAM – Styrt Engasjert SAMtale –<br />
møteplass for kvinner fra hele verden i<br />
regi av N.K.S., er en virkningsfull metode<br />
for integrering av kvinner. Prosjektet<br />
har åpnet mange muligheter for etablering<br />
av flerkulturelle sosiale nettverk, og<br />
ikke minst er det skapt en god arena for<br />
å praktisere norsk språk.<br />
SESAM har hatt en god utvikling siden<br />
oppstarten i 2007. Åtte grupper er etablert<br />
rundt om i landet og interessen for<br />
å starte flere grupper øker stadig. Det<br />
ble i 2008 søkt om midler fra IMDi for<br />
utarbeidelse av SESAM- hefter. Heftene<br />
blir brukt aktivt i gruppene og i opplæringen<br />
av gruppeledere for prosjektet.<br />
Vi fikk innvilget 150.000 kr fra IMDi til<br />
dette arbeidet. Heftet ble utviklet i samarbeid<br />
med innvandrerorganisasjoner<br />
og deltakere fra SESAM-gruppen i Oslo.<br />
Heftet bygger på det vi kom frem til at<br />
kvinner fra hele verden har interesse, og<br />
behov for å snakke med hverandre om<br />
- temaer som eventyr og fabler, kjerringråd,<br />
barn, mat og kosthold og mye mer.<br />
Ett av temaene som ble innført i heftet<br />
var også bryllup og samlivsformer –<br />
blant annet for å frembringe diskusjoner<br />
om tvangsekteskap.<br />
Integrering av flyktninger<br />
- ny satsning?<br />
I oktober 2008 innvilget IMDi en<br />
søknad om utarbeidelse av prosjektbeskrivelse<br />
om hva vi kan bidra med i<br />
integreringen av kvinnelige flyktninger.<br />
Prosjektet baserer seg på at vi inviterer<br />
flyktningene til å bli en del av sanitetsforeningene.<br />
De vil være sammen med<br />
lokale sanitetskvinner i det arbeidet som<br />
blir utført lokalt, i tillegg til at de vil<br />
delta på fylkesmøter om tvangsekteskap<br />
og kvinnehelse og i SESAM. Etablering<br />
av nye SESAM-grupper vil blant annet<br />
være basert på hvor flyktningsprosjektet<br />
kan gjennomføres. Sanitetskvinner vil<br />
fungere som ’faddere’ for flyktningekvinner<br />
og veilede i dagligdagse gjøremål.<br />
Vi håper prosjektet vil gi flyktningekvinner<br />
bedre tilhørighet og gjøre<br />
dem mer aktive i samfunnet – begge<br />
deler viktige forutsetninger for vellykket<br />
integrering.<br />
Ved oppstarten av prosjektet planlegger<br />
vi et sentralt informasjonsseminar om<br />
FaKTa<br />
Tvangsekteskap i strid med norsk lov<br />
unge mennesker<br />
skal ikke tvinges<br />
inn i ekteskap<br />
(Illustrasjonsfoto:<br />
Luth)<br />
arbeid med flyktninger og en introduksjon<br />
av bakgrunnen til de største flyktningegruppene<br />
for sanitetskvinner som<br />
deltar i prosjektet. I tillegg vil vi holde<br />
lokale seminarer for å lage en møteplass<br />
for sanitetskvinner og flyktninger.<br />
Vi sendte på nyåret <strong>2009</strong> en søknad til<br />
IMDi om støtte til dette prosjektet og<br />
venter i skrivende stund spent på svar.<br />
Vi vil komme tilbake til den videre<br />
fremdriften i et seinere nummer av Fredrikke.<br />
Samarbeidet med IMDi har gitt N.K.S.<br />
viktig erfaring innenfor en ny arena. Vi<br />
har hevet vår kompetanse på et nytt felt<br />
og vil bruke dette aktivt i vårt videre<br />
arbeid. Vi gleder oss til å videreføre de<br />
vellykkede prosjektene og ser frem til å<br />
fortsette samarbeidet med Integrerings-<br />
og mangfoldsdirektoratet.<br />
Tvangsekteskap er en del av et større problemfelt relatert til autoritær oppdragelse,<br />
kontroll og vold. Arrangerte ekteskap er i seg selv ikke forbudt, men bruk av psykisk<br />
eller fysisk tvang for å få den ene eller begge parter til å inngå ekteskap mot sin<br />
vilje, er i strid med både norsk lov og internasjonale konvensjoner. I perioden 2005-<br />
2006 var barnevernet i befatning med 63 barn i saker om tvangsekteskap. Saker<br />
knyttet til autoritær oppdragelse og kontroll av jenters seksualitet talte i samme<br />
periode 276 barn. Selvhjelp for innvandrere og flyktninger (SEIF) registrerte 64<br />
”krisesaker”. Hjelpetelefonen hadde 172 konkrete henvendelser. Kompetanseteam<br />
mot tvangsekteskap registrerte 114 saker. Det store flertallet saker omhandlet unge<br />
kvinner. Mellom 67 og 90 prosent av personene var mellom 15 og 25 år.<br />
nr. 1 - <strong>2009</strong> 13
14 nr. 1 - <strong>2009</strong>
Enkelte barn har store<br />
problemer både med å tygge<br />
og svelge. Selv en appelsinbåt<br />
kan by på utfordringer.<br />
TEKST: INGEBORG WIESE<br />
FOTO: CHRISTOPHER OLSØN<br />
Når små barn<br />
ikke vil spise<br />
Måltider og mat er vanskelig for mange barn med sammensatte funksjonsnedsettelser.<br />
Enten de ikke vil, eller ikke kan spise, blir barnets manglende ernæring lett et mareritt<br />
for foreldrene. En liten brødskive kan det ta timer å få i seg.<br />
I Gartnerveien barnehage og habilitering,<br />
som eies og drives av Østre Bærum<br />
<strong>Sanitetsforening</strong>, leker barna seg<br />
til gode matvaner. Her finnes bamser<br />
og dukker som er noe helt for seg selv.<br />
Men slangene som dingler ut fra de<br />
bløte tøymagene er lett gjenkjennelige<br />
for barna. Mange av dem har selv blitt<br />
sondefôret i kortere eller lengre perioder.<br />
Det lille bordet er dekket med små<br />
glass og tallerkener. På menyen står det<br />
rosiner og vann. ”En til meg, og en til<br />
dukken”. Slik leker barna seg gjennom<br />
dukkemåltidet, som en forberedelse og<br />
motivasjon til det måltidet de selv snart<br />
skal innta.<br />
Leke, lukte, smake<br />
Alle barna i Gartnerveien barnehage har<br />
spesielle behov, men ikke alle har problemer<br />
med å få i seg mat. På grunn av<br />
den spisskompetansen personalet etter<br />
hvert har opparbeidet seg rundt spise-<br />
og ernæringsvansker, er det imidlertid<br />
dannet nettverksgrupper som gjør at<br />
barn fra andre barnehager i Bærum kan<br />
komme på månedlige besøk. Her får de<br />
trening og motivasjon til å gjennomføre<br />
et måltid. Da er det gjerne noe ekstra<br />
godt på menyen.<br />
– Jeg kan mye om barn med sammensatte<br />
vansker, men hadde ingen erfaring<br />
med spiseproblemer hos barn. Jeg har<br />
lært mye om den praktiske tilretteleggingen<br />
for å få til et godt måltid, men<br />
det finnes veldig lite litteratur og lite<br />
metode rundt dette problemet. Det burde<br />
opplagt vært forsket mer, sier Marit<br />
Dalset, som er på besøk med ”sitt” barn<br />
denne formiddagen.<br />
4-åringen hun har med seg er prematur-<br />
født, og har problemer med blant annet<br />
å tygge og svelge. I Gartnerveien får<br />
hun, i tillegg til å leke, også smake, lukte<br />
og kjenne på mat som de senere skal<br />
spise. Når hun samtidig ser at de andre<br />
barna gjerne prøvesmaker forsiktig,<br />
ja, så vil hun også det. Slik motiverer<br />
barna hverandre.<br />
Ro over måltidene<br />
– Det er godt for henne å være her, med<br />
barn som har de samme problemene<br />
som henne og med kyndige fagfolk<br />
rundt seg. I en presset barnehagesituasjon<br />
kan det tære på tålmodigheten<br />
når barn ikke får i seg den maten de<br />
trenger for å holde seg aktive. Og barn<br />
får jo gjerne tre måltider i løpet av en<br />
barnehagedag, sier Dalset, som er glad<br />
for den roen et måltid i Gartnerveien<br />
er preget av. I tillegg til det månedlige<br />
besøket i Gartnerveien barnehage har<br />
nr. 1 - <strong>2009</strong> 15
de dannet en såkalt lunsjgruppe i barnehagen<br />
hvor Dalset arbeider. Da kan<br />
”hennes” barn be med seg en gjest, som<br />
vil si et annet barn, og de lager noe godt<br />
sammen uavhengig av resten av barnehagens<br />
daglige rutiner.<br />
På grunn av sammensatte vansker faller<br />
hun lett utenfor, og er lite utholdende i<br />
fysisk lek. Men lunsjgruppen gir henne<br />
status blant de andre barna, for alle vil<br />
gjerne få æren av å være hennes gjest en<br />
gang i blant.<br />
Veileder andre barnehager<br />
Det er over fire år siden Gartnerveien<br />
barnehage og habilitering første gang<br />
fikk midler fra <strong>Norske</strong> <strong>Kvinners</strong> <strong>Sanitetsforening</strong><br />
for å arbeide med spiseproblemer<br />
hos barn. Prosjektet skulle<br />
munne ut i undervisningsmateriell rundt<br />
temaet ”spiseproblemer og kommunikasjonsproblemer<br />
hos små barn med<br />
funksjonsnedsettelser”.<br />
16 nr. 1 - <strong>2009</strong><br />
I Gartnerveien barnehage og habilitering har man over lang tid bygget opp<br />
kompetanse for å hjelpe barn med problemer i forhold til å spise.<br />
– Personalet satt på mye verdifull kompetanse<br />
og erfaring som vi mente det<br />
var viktig å dele med andre. Første del<br />
av prosjektet gikk ut på å kartlegge alle<br />
sidene ved spiseproblemer hos barn. Nå<br />
arbeider vi med hvordan vi kan dele vår<br />
kunnskap, blant annet ved å gi veiledning<br />
til ansatte i andre barnehager. Vi<br />
legger vekt på at alle ansatte skal få<br />
mulighet til å videreutvikle seg, også<br />
assistentene, understreker hun.<br />
Prosjektpengene de har fått fra <strong>Norske</strong><br />
<strong>Kvinners</strong> <strong>Sanitetsforening</strong> de siste par<br />
årene har først og fremst bidratt til å<br />
øke personalgruppens kompetanse på<br />
veiledning, slik at de står bedre rustet til<br />
å dele sin kompetanse med andre.<br />
Frikjøp av personalet<br />
– Vi har lang erfaring som barnehage<br />
for barn med spesielle behov og opplever<br />
svært mange henvendelser utenfra,<br />
både fra foreldre og barns nære hjelpe-<br />
re. Vi er svært takknemlige for at N.K.S<br />
så vårt behov, og den økonomiske støtten<br />
er uvurderlig for vårt videre arbeid<br />
med prosjektet ”Et godt måltid for<br />
flere”, forteller Grønli Hansen, og legger<br />
til at midlene stort sett går til frikjøp<br />
av fast personale.<br />
Det kan være mange grunner til at barn<br />
har problemer med å få i seg mat, men<br />
felles for mange av disse barna er at<br />
de har blitt matet mye. Noen har hatt<br />
lange sykehusopphold bak seg, og er<br />
av den grunn blitt ”små spisevegrere”.<br />
Andre kan ha hatt sykdommer som<br />
har gjort det umulig å spise på normal<br />
måte, og de må derfor begynne helt på<br />
nytt. Et av målene med ”Et godt måltid<br />
for flere” er derfor å gi barnet tilbake<br />
kontrollen over egen spising. Det er<br />
viktig at spisevanene er gode og at de er<br />
mest mulig selvhjulpne når tiden er inne<br />
til å begynne på skolen, enten det blir<br />
normalskole eller spesialskole. Nettopp
fordi spising er så grunnleggende i løpet<br />
av en dag, har det vært viktig å tenke<br />
tverrfaglig i forhold til barna i Gartnerveien.<br />
Ulike funksjonsnedsettelser<br />
kan gjøre det vanskelig bare å sitte godt<br />
rundt et bord, i tillegg til problemer med<br />
å få i seg maten. Fysio- og ergoterapeuter<br />
kan hjelpe til slik at den fysiske belastningen<br />
ikke blir større en nødvendig.<br />
Lett å ty til passive løsninger<br />
– Vi erfarer at rundt temaer som måltid,<br />
mat og ernæring dekkes så å si alle utviklingsområder<br />
hos barn. De utvikler<br />
for eksempel sosiale ferdigheter rundt<br />
bordet, de opplever gleden ved å mestre<br />
å spise selv og de lærer å kommunisere<br />
bedre når de er samlet til et måltid,<br />
forklarer prosjektleder Karine Grønli<br />
Hansen.<br />
Erfaringene så langt har vist at mat,<br />
måltider og spising ikke kan ses isolert<br />
fra resten av et barns fungering, og at<br />
det derfor har vært viktig å ha en bred<br />
tilnærming. Barnets muligheter til å<br />
kommunisere med sine nærmeste er en<br />
annonse<br />
annonse<br />
helt sentral del av ethvert måltid, og kan<br />
være avgjørende for hvor mye og hva<br />
barnet får i seg av mat.<br />
– Dette er så viktig at vi gjerne snakker<br />
om spise- og kommunikasjonsvansker<br />
hos barn. Vi møter stort sett familier i<br />
krise, fordi de har fått et barn med nedsatt<br />
funksjonsevne. For foreldrene har<br />
det vært livsviktig å få mat i den lille,<br />
og man søker lett til passive løsninger<br />
for å få næring i barnet, for eksempel<br />
gjennom en sonde til magen. Det er helt<br />
forståelig, særlig når hvert gram er viktig.<br />
Når barna kommer til oss rundt ett<br />
års alder, ser vi ofte at de utvikler seg<br />
bra på nesten alle områder, men at de<br />
trenger hjelp for å lære seg å spise og få<br />
gode matvaner, sier Heidi Sørensen, som<br />
er daglig leder både for barnehageavdelingen<br />
og det oppsøkende habiliteringsteamet,<br />
som består av fire personer.<br />
Overlevd alle reformer<br />
Hun mener at mens det er skrevet veldig<br />
mye faglitteratur om ernæring, er det<br />
skrevet tilsvarende lite om metodikk –<br />
om hva du faktisk gjør for å få et barn<br />
til å spise.<br />
Gartnerveien barnehage har eksistert i<br />
mer enn 40 år, og har bestått trass i alle<br />
reformene de siste tiårene.<br />
Vi er veldig glad for å ha fått denne muligheten<br />
til å utvikle spisekompetanse på<br />
høyt nivå. Vi ønsker å være reelle støttespillere<br />
for foreldre. De må forholde<br />
seg til at de har fått et annerledes barn,<br />
og for noen også en vond usikkerhet<br />
om hvorvidt barnet får muligheten til å<br />
vokse opp. Som spesialinstitusjon mener<br />
jeg at vi har et spesielt ansvar fordi vi<br />
har muligheten til å gå dypt ned i et fagfelt.<br />
Det er så få slike institusjoner som<br />
oss igjen, sier Heidi Sørensen<br />
annonse<br />
nr. 1 - <strong>2009</strong> 17
KLØVeRINSTITUSJON<br />
Østbytunet:<br />
Relasjonsbasert miljøterapi er betegnelsen<br />
daglig leder Rolf Lein ved Østbytunet<br />
bruker når han skal forklare behandlingsformen<br />
som gis til de 22 barna<br />
institusjonen har plass til.<br />
– Vi forsøker å gjøre oss betydningsfulle<br />
for barna. Ofte har disse barna livserfaringer<br />
som gjør dem skeptiske til å<br />
bygge relasjoner, sier Lein.<br />
Østbytunet behandlingssenter ligger i<br />
Lørenskog kommune i Akershus, om<br />
lag 15 kilometer nordøst for Oslo.<br />
Utvidelse i 2002<br />
Det var Akershus fylkeskommune som<br />
18 nr. 1 - <strong>2009</strong><br />
Lekestativ og stor sandkasse viser at Østbytunet behandlingssenter tidlig<br />
la vekt på fysiske aktiviteter. Bildet er fra 1980-tallet.<br />
40 år i barnepsykiatriens<br />
Da det ble tatt i bruk til skolestart i 1969, representerte det på mange måter noe nytt innenfor<br />
barnepsykiatrisk behandling her til lands. I dag, 40 år seinere, er Østbytunet behandlingssenter<br />
fortsatt en moderne institusjon.<br />
i sin tid tok initiativet til å etablere Øsbytunet,<br />
men idéen ble raskt adoptert<br />
av <strong>Norske</strong> <strong>Kvinners</strong> <strong>Sanitetsforening</strong> i<br />
Akershus. Opprinnelig så man for seg<br />
at det burde etableres tilsvarende barnepsykiatriske<br />
behandlingshjem i alle<br />
fylker, men den ambisjonen måtte man<br />
gå bort fra.<br />
Da Østbytunet åpnet, var det plass til<br />
12 barn i to avdelinger, samt åtte dagplasser.<br />
De siste ble forholdsvis raskt<br />
redusert til fire. Etter den tid er det bygget<br />
opp en familie- og nettverksenhet,<br />
og i 2002 åpnet man en tredje avdeling<br />
med døgnplasser, kalt Eplehagen. I dag<br />
er det dermed 22 barn, hvorav fire med<br />
dagplass, som til enhver tid oppholder<br />
seg på behandlingssenteret.<br />
I utgangspunket er tilbudet ment for<br />
barn i alderen sju til 12 år, men Lein<br />
sier man ser litt romslig på 12-års grensen.<br />
– Noen av disse barna er litt for små til<br />
å komme inn under ungdomspsykiatrien,<br />
der de eldste er 18 år, sier han.<br />
Driftsavtale med Helse sør-øst<br />
Mens man tidligere hadde en driftsavtale<br />
med Akershus fylkeskommune, er<br />
det i dag Helse sør-øst som har overtatt
finansieringen. Driften sikres gjennom<br />
en rammebevilgning. Dessuten får senteret<br />
en del gaver fra sanitetsforeningene<br />
i Akershus, og disse pengene blir i<br />
sin helhet brukt til aktiviteter og aktivitetsutstyr<br />
til barna, forteller Lein.<br />
Det fullstendige navnet til senteret er<br />
N.K.S. Østbytunet behandlingssenter<br />
A.S. Det siste betyr at institusjonen er<br />
blitt et aksjeselskap.<br />
– Får dette noen konsekvenser for driften?<br />
– Det er ikke noe som tilsier det. Vi ble<br />
aksjeselskap i 2008, slik mange private<br />
organisasjoner har valgt å organisere<br />
underliggende virksomheter. Dette gir<br />
litt større juridisk og økonomisk trygghet<br />
for daglig leder og styret, men Østbytunet<br />
er organisert som et aksjeselskap<br />
der alle eventuelle overskudd blir<br />
pløyd tilbake til virksomheten. Det er<br />
altså ingen som skal hente ut noe utbytte<br />
fra senteret. Alle aksjene eies dessuten<br />
tjeneste<br />
av sanitetskvinnene i Akershus, og det<br />
står i statuttene at aksjene ikke kan<br />
omsettes, forklarer Lein.<br />
Selvstendig faglig enhet<br />
– Hva med det faglige?<br />
– For flere år siden hadde Lillestrømklinikken<br />
det faglige ansvaret for<br />
Østbytunet, men i dag er vi en selvstendig<br />
faglig enhet.<br />
– Dekker Østbytunet behovet for behandlingshjemplasser<br />
i regionen?<br />
– Spørsmålet er ikke helt enkelt å svare<br />
på fordi vi nok dekker behovet i forhold<br />
til søkermassen. Men fordi vi er i<br />
en løpende dialog med de polikliniske<br />
barnepsykiatriske klinikkene, og disse<br />
gjerne ringer på forhånd og spør når<br />
det blir ledig plass, får vi få søknader<br />
som kommer bardust på, sier Lein.<br />
Han legger til at det dessuten bør være<br />
en forholdsvis høy terskel for å gi barn<br />
døgnbehandling ettersom det er et alvorlig<br />
tiltak å fjerne dem fra hjemmet.<br />
– Men jeg vil ikke utelukke at det kunne<br />
vært behov for å gi dette tilbudet til<br />
flere barn. Nå er det imidlertid et utvalg<br />
i arbeid med å se på hele det barnepsykiatriske<br />
tilbudet i Stor-Oslo-regionen.<br />
Og selv om ikke noe ennå er avklart,<br />
tror jeg det primært er behov for dagplasser.<br />
– Så hvor lang ventetid er det for å få<br />
døgnplass ved Østbytunet?<br />
– Ventetida varierer veldig, men fra en<br />
måned til et halvt år. Nå skal selvfølgelig<br />
ikke barn måtte stå på venteliste<br />
over lang tid, så har vi ikke ledig plass<br />
innen seks måneder, må man sette i<br />
gang noe annet.<br />
Ønsker seg stall<br />
– Og hvor lenge er barna i gjennomsnitt<br />
til behandling hos dere?<br />
– To år. Og da er det noen barn som<br />
overnatter en eller to netter i uka, mens<br />
andre er her i fem døgn. Behandlingen<br />
er veldig individuelt tilrettelagt. Vi har<br />
dessuten en egen skole ved senteret<br />
slik at også den siden ved oppholdet<br />
blir ivaretatt. Østbytunet er i hovedsak<br />
ment å være et tilbud til barn som på<br />
grunn av sin væremåte er kommet “på<br />
kant med” egen skole og nærmiljø, som<br />
trenger sosial erfaring og trening, har<br />
liten tro på seg selv, med svakt selvverd<br />
og negativt selvbilde. Også barn som er<br />
sinte og utagerende, og med mangel på<br />
selvkontroll, er det plass til ved senteret.<br />
Rolf Lein har selv vært ansatt på Østbytunet<br />
siden 1985.<br />
– Hva er de største endringene som har<br />
skjedd i din tid ved institusjonen?<br />
– Det er etableringen av Eplehagen og<br />
den nye famile-enheten. Men ellers har<br />
det skjedd en faglig utvikling som det<br />
har vært spennende å være med på. I<br />
dag har vi en løpende dialog med poliklinikkene,<br />
også om det faglige, for<br />
hvert enkelt barn.<br />
– Foreligger det planer om utvidelser<br />
eller forandringer av tilbudet i de nærmeste<br />
årene?<br />
– Foreløpig er ingen ting bestemt, men<br />
det er ikke usannsynlig at det vil skje en<br />
utvidelse av tilbudet på familie-enheten.<br />
Personlig synes jeg det hadde vært spennende<br />
å etablere en stall slik at vi kunne<br />
bruke hester i behandlingen, men det er<br />
dessverre ingen tegn til at helsemyndighetene<br />
vil finansiere et slikt tilbud foreløpig,<br />
avslutter Rolf Lein<br />
Avdeling Eplehagen som ble åpnet i 2003.<br />
nr. 1 - <strong>2009</strong> 19
20 nr. 1 - <strong>2009</strong><br />
annonse
nr. 1 - <strong>2009</strong> 21
Banebrytende kunnskapsf<br />
til unge<br />
På Barne- og ungdomsklinikken ved Akershus Universitetssykehus (Ahus) blir de tradisjonelle<br />
brosjyrene og informasjonsarkene til publikum supplert med interaktive nettsider for<br />
de ulike aldersgruppene. Når en ser hvor elegant det kan gjøres, er det merkelig at ikke<br />
flere sykehus er kommet på samme idéen.<br />
22<br />
nr. 1 - <strong>2009</strong><br />
Nye Ahus har fått mye ros for innovativ<br />
satsing på ny teknologi, men også<br />
pepper for systemer som ikke fungerer.<br />
De internettbaserte informasjonssidene,<br />
som er utviklet ved Barne- og<br />
ungdomsklinikken for pasienter<br />
og pårørende, virker<br />
imidlertid å være godt<br />
gjennomtenkt. Og<br />
enda bedre vil<br />
de bli når<br />
prosjektperioden<br />
er over<br />
ved utgangen<br />
av<br />
året, og sidene har fått sin endelige<br />
utforming.<br />
Forankret i ledelsen<br />
Det var assisterende klinikksjef Kirsten<br />
Haugland som fikk satt i gang prosjektet.<br />
Det er fullfinansiert av Helse<br />
og Rehabilitering, etter at <strong>Norske</strong><br />
<strong>Kvinners</strong> <strong>Sanitetsforening</strong> søkte om<br />
midler på vegne av prosjektet.<br />
– Hva var det som gjorde at nettopp du<br />
tente på ideen om slike hjemmesider?<br />
– Etter mange års erfaring med barn<br />
og unge på sykehus, har jeg vært opptatt<br />
av hvordan vi informerer barn.<br />
I prosessen med det nye sykehuset, der<br />
alt skulle være nytt og moderne, så jeg<br />
også mulighetene som lå i denne infor-
ormidling<br />
pasienter<br />
masjonsformidlingen. Særlig fordi det<br />
finnes en pasient-terminal ved hver seng.<br />
Vi vet også at barn er flinke brukere av<br />
data.<br />
– Når barn og unge får informasjon om<br />
hva som skal skje på sykehuset, blir de<br />
tryggere. Et interaktivt tilbud som dette<br />
gjør at barn og unge selv kan velge når<br />
de ønsker å bli informert, og hvor mye<br />
informasjon de ønsker å få av gangen.<br />
De kan også repetere ting de synes er<br />
vanskelig, noe som ikke er like lett<br />
dersom all informasjonen kun skal gis<br />
på sykehuset. Siden er også ment som<br />
en hjelp til bedre å kunne bearbeide en<br />
innleggelse i etterkant, sier Haugland.<br />
Hun mener det er helt avgjørende for<br />
å få et vellykket resultat at prosjektet<br />
er forankret i ledelsen. Dermed blir det<br />
også et lederansvar å få prosjektet vel i<br />
havn.<br />
Mange involvert<br />
Kariann Bakstad har vært prosjektleder<br />
siden starten. Hun forteller at det<br />
har vært mange på klinikken som har<br />
bidratt til resultatet så langt. For eksempel<br />
har hver yrkesgruppe som kommer<br />
i kontakt med de unge pasientene, selv<br />
skrevet om hvilke oppgaver de har. Når<br />
det gjelder beskrivelsene av kroppen, er<br />
disse gjort av barneleger ved klinikken,<br />
mens beskrivelsene av de ulike undersøkelsene,<br />
er forfattet av to pediatriske<br />
sykepleiere.<br />
– Det siste bygger på en papirbasert<br />
informasjonsperm som er brukt på<br />
avdelingene for å forklare barna og<br />
ungdommene hva som skal skje med<br />
dem, og hvorfor de må gå gjennom de<br />
forskjellige undersøkelsene.<br />
– Det kan ofte oppleves som skremmende<br />
for barn og unge å bli lagt inn<br />
på sykehus. For mange vil et sykehusopphold,<br />
med alt hva det innebærer<br />
av undersøkelser og behandling, også<br />
medføre en del ubehag, og enkelte<br />
ganger også smerter. Jo bedre barna er<br />
forberedt på hva som skal skje, desto<br />
bedre takler de disse opplevelsene. Også<br />
for å bearbeide opplevelsene i etterkant<br />
er det viktig med relevant informasjon,<br />
sier Bakstad.<br />
Trolig først i Norge<br />
Hun forteller at det ble brukt en del<br />
tid på å lete på nettet for å finne tips og<br />
nr. 1 - <strong>2009</strong> 23
ideer<br />
for hvordan<br />
disse sidene<br />
kunne lages,<br />
men at det ikke var mye<br />
hjelp å hente der.<br />
– Ved Rigshospitalet i København og<br />
ved et par engelske sykehus fant vi noen<br />
interaktive hjemmesider der man spesielt<br />
henvendte seg til barn og unge. Men<br />
vi har ikke greid å finne noe tilsvarende<br />
i Norge.<br />
På sidene finner man informasjon om<br />
yrkesgruppene som jobber på klinikken,<br />
og hva disse gjør. Man kan klikke<br />
seg inn på ulike organer i kroppen og få<br />
en beskrivelse av disse. Det er informasjon<br />
om undersøkelser og prosedyrer,<br />
og en egen seksjon med informasjon til<br />
pårørende. Nesten alt er skrevet spesielt<br />
for aldersgruppene 0-5 år, 6-12 år og<br />
13-18 år. Og med forklarende bilder til<br />
hvert oppslag.<br />
Oversettelse til tre språk<br />
– Hva gjenstår før dere kan si at<br />
prosjektet er i havn?<br />
– Vi arbeider nå med å få på plass et<br />
interaktivt 1.hjelpskurs. Dette skal være<br />
ferdig til sommeren. Dessuten ønsker vi<br />
å lage en interaktiv modell av sykehuset<br />
der barna kan gå gjennom korridorene<br />
og åpne de forskjellige dørene for å se<br />
hva som foregår innenfor. I tillegg skal<br />
alt oversettes til tre språk. Når det gjelder<br />
det siste, bruker vi statistikken fra<br />
tolketjenesten ved sykehuset for å finne<br />
ut hvilke fremmedspråk det er størst<br />
behov for, forteller Bakstad.<br />
At mange bruker internett for å lete<br />
opp informasjon om sykdom og helse,<br />
er godt dokumentert. Det er derfor<br />
nærliggende å tro at dette også gjelder<br />
for barn og unge.<br />
24 nr. 1 - <strong>2009</strong><br />
– Under arbeidet med disse<br />
hjemmesidene har vi virkelig<br />
fått øynene opp for hvor mye<br />
feilaktig informasjon som ligger<br />
på nettet, og hvor lite oppdatert<br />
en del nettsteder er når det gjelder ny<br />
forskning, og nye behandlingsformer,<br />
sier Bakstad. Også av den grunn er det<br />
behov for hjemmesider som disse, der<br />
all informasjon er kvalitetssikret.<br />
Høringsrunde på barneskole<br />
Prosjektgruppen som har jobbet med<br />
hjemmesidene har hatt deltakere fra<br />
alle de fem avdelingene ved Barne- og<br />
ungdomsklinikken. Dessuten har sykehusets<br />
it-avdeling vært involvert. Det<br />
samme har kommunikasjonsavdelingen.<br />
I styringsgruppa for prosjektet har også<br />
N.K.S. hatt en representant.<br />
– Vi skal i løpet av året gjennomføre<br />
en høringsrunde på en barneskole. Der<br />
skal en elev fra hvert årskull gi oss tilbakemelding<br />
på hjemmesidene. Reaksjonene<br />
så langt er imidlertid bare positive.<br />
– Hva har dere gjort for å markedsføre<br />
disse sidene?<br />
Det ble sendt ut en pressemelding i<br />
forbindelse med lanseringen, og vi har<br />
noen planer for hva vi skal gjøre videre.<br />
Vi ønsker imidlertid å bli helt ferdig<br />
med utformingen før vi går aktivt ut til<br />
publikum.<br />
– Ja, for dette er ikke noe som er forbeholdt<br />
pasientene ved Ahus?<br />
– Absolutt ikke. Selv om mye av informasjonen<br />
går på Barne- og ungdomsklinikken<br />
ved Ahus spesielt, er det også<br />
mye som gjelder generelt. Målet vårt er<br />
helt klart å nå flest mulig av dem som<br />
søker denne typen informasjon, uansett<br />
hvor de bor i landet, sier Bakstad<br />
Adressen til hjemmesiden er;<br />
www.ahus.no/buk
annonse<br />
nr. 1 - <strong>2009</strong> 25
Portrettet:<br />
pOrTreTTeT<br />
Filantropen<br />
som ikke vil drive veldedighet<br />
Verken kommunister, gamle fordommer, kranglete politikere eller innpåslitne menn har kunnet<br />
stoppe Ingrid Stange (54) hittil. Nå står hun på barnas side, sammen med Sanitetskvinnene.<br />
– Det startet da jeg fylte 50, sier Ingrid<br />
Stange, og legger først bena i kors,<br />
deretter armene. Hun lyser selvsikker<br />
forretningskvinne, skjørtet rett over<br />
knærne, strømpebukse og stram, mørkegrå<br />
jakke.<br />
26 nr. 1 - <strong>2009</strong><br />
– Jeg ønsket meg penger som kunne<br />
brukes til å gjøre noe for barn i Norge,<br />
barn som av en eller annen grunn kunne<br />
trenge oppmerksomhet og gode opplevelser.<br />
Hun har vist oss forbi kunstverkene<br />
og inn til en stille fløy der stilrene bord<br />
og sofaer venter på godt bemidlede<br />
gjester. Resepsjonisten kommer med<br />
kaffe og Ingrid trekker på skuldrene:<br />
– Et slikt tilbud fantes ikke, så da tenkte<br />
jeg ”Neivel, da får jeg starte et”.
I voksnes vold<br />
Taket er av glass og veggene fulle av<br />
bøker i Formuesforvaltnings kontorer i<br />
Oslo. Ingenting er overlatt til tilfeldighetene.<br />
– Da jeg jobbet med barn, så jeg i hvilken<br />
grad de er totalt i de voksnes vold.<br />
Som voksen har du et enormt ansvar,<br />
sier Ingrid. Himmelen over henne er<br />
tung og vintergrå.<br />
– Hva skjer når du har et barn med<br />
ekstra behov, eller foreldrene er narkomane?<br />
Tenk bare på hvor viktig det er<br />
med bursdagsselskap og ting å glede seg<br />
til. Hva skjer når du har foreldre som<br />
ikke klarer disse oppgavene?<br />
Spørsmålene får henge over parketten.<br />
Ingrid lener seg fram i sofaen. – Eller<br />
når et barn har det vanskelig over tid?<br />
Også barn av ressurssterke foreldre kan<br />
trenge en oppmuntring – et lys i tunnelen.<br />
Vi så at det var et kjempebehov for<br />
dette, sier hun.<br />
Slik startet ”Min dag i dag”. Det var<br />
ikke suget av eget bryst, sier Ingrid, et<br />
slikt tilbud finnes i mange land allerede.<br />
Tenker som sanitetskvinne<br />
– Veldig mange ønsker seg en opplevelse.<br />
Å få fly helikopter, gå på fotballkamp,<br />
treffe en kjendis, det å ha gjort<br />
én morsom ting i løpet av sommeren<br />
så de har noe å fortelle om på skolen.<br />
Noen barn ønsker rett og slett å få lov<br />
til å feire bursdagen sin, sier Ingrid og<br />
smiler.<br />
– Det har gått utrolig fort. Jeg hadde<br />
i min villeste fantasi ikke drømt at det<br />
skulle bli så vellykket. Og det skyldes at<br />
vi spurte Sanitetskvinnene om de ville<br />
være med.<br />
– Hvorfor gjorde dere det?<br />
– Fordi Sanitetskvinnene er tuftet på<br />
sosialt ansvar og frivillighet. Det er<br />
akkurat den tankegangen vi er opptatt<br />
av. Dessuten er de spredt over det ganske<br />
land og de kan dette feltområdet.<br />
Det er mye bedre å samarbeide, enn å<br />
bygge opp et parallelt apparat. Det ble<br />
en kjempematch med en gang.<br />
”Vil gjøre det enklere for velstående<br />
å avse penger”, stod det i Dagens<br />
Næringsliv for halvannet år siden.<br />
”Fullt mulig å være rik og god”, skrev<br />
Ingrid i en kommentar.<br />
– Jeg har vokst opp med at man har et<br />
ansvar. Og har man ressurser, enten det<br />
er i hodet eller pengeboken, så har man<br />
et ekstraansvar, sier hun bestemt, og<br />
med en lettere avslipt Kristiansandsdialekt.<br />
Filantropi, ikke veldedighet<br />
Det lange, blonde håret er uklanderlig<br />
delt på siden og øynene er ivrige.<br />
Det er et snev av Robin Hood over det<br />
hele. Ingrid sørget for at filantropi ble<br />
en del av Formuesforvaltnings tilbud.<br />
Formuesforvaltnings kunder – som<br />
enten er velstående privatpersoner eller<br />
organisasjoner og stiftelser – skal kunne<br />
få råd og hjelp til å velge og følge opp<br />
filantropiske prosjekter de ønsker å<br />
støtte. Dessuten var hun fast bestemt på<br />
at dette ikke skulle hete veldedighet.<br />
– Når jeg tenker veldedighet, er det litt<br />
ovenfra og ned. ”Nå skal vi gi deg litt<br />
penger siden du er fattig” på en måte.<br />
Det synes jeg er en veldig nedverdigende<br />
og unødvendig måte å tenke på. Filantropi<br />
handler om å komme inn og gi sin<br />
skjerv, enten det er penger, tid, ressurser<br />
eller kunnskap. Driver du med veldedighet,<br />
da sitter du på din høye hest, da<br />
er du litt Marie Antoinette, sier Ingrid,<br />
og lener seg sakte tilbake i den dype<br />
sofaen. Hun sier det er hennes agenda<br />
å prøve å bidra til å bringe den internasjonale<br />
tenkningen rundt filantropi<br />
til Norge. Det vil si å gi der det er mest<br />
effektivt, å bygge opp rundt de sosiale<br />
entreprenørene, mennesker som ser et<br />
problem, har lokal kjennskap til det, og<br />
brenner for å løse det.<br />
Lang tradisjon for filantropi<br />
– Vi har lang tradisjon for frivillighet<br />
og filantropi i Norge, se på Sanitetskvinnene.<br />
Man behøver ikke være rik<br />
for å være filantrop. De nye trendene,<br />
med såkalt engasjert filantropi – eller<br />
det som også kan kalles venture filantropi<br />
– ble startet av suksessrike forretningsfolk,<br />
som Bill Gates og Jeff Skoll.<br />
De overfører sin kompetanse og stil fra<br />
forretningslivet til filantropi. På mange<br />
måter er det sammenlignbart med<br />
Sanitetskvinnenes arbeid i lokalmiljøet –<br />
forskjellen er bare at det lokale globaliseres.<br />
Hele verden er arbeidsfeltet, man<br />
leter etter dyktige og dedikerte sosiale<br />
entreprenører som brenner for en sak,<br />
og har kraft til å gjennomføre forandring.<br />
På en måte er jo også N.K.S. foregangskvinner<br />
her. Måten N.K.S. samarbeider<br />
med Genet Loulseged i Etiopia,<br />
er nettopp et eksempel på filantropi slik<br />
det utvikler seg internasjonalt.<br />
– Hvis du som sosial entreprenør har<br />
et tiltak du ønsker å gjennomføre,<br />
hvor går du for å få tak i penger? Skal<br />
du få noe fra det offentlige, må du ha<br />
medlemmer og da må du dra i gang et<br />
stort medlemsapparat. Men det er ikke<br />
det du er ute etter. Du ønsker å løse et<br />
problem, sier Ingrid, og blir ivrig i stemmen.<br />
Da er det viktig å finne en eller<br />
flere filantroper som ser poenget, og er<br />
villig til å gå veien sammen med deg.<br />
For filantropen er det viktig å kunne<br />
hjelpe til der det trengs. Enhver sosial<br />
entreprenør vil ha mangler og svakheter.<br />
Et vellykket samarbeid mellom filantrop<br />
og entreprenør skjer der disse svakhetene<br />
identifiseres, og man samarbeider<br />
for å styrke organisasjonen der disse<br />
svakhetene finnes.<br />
Kundene kan kontrollere<br />
– Jeg har sittet på begge sider av bordet,<br />
både den som drar i gang ting og den<br />
som har midler å gi, kombinert med<br />
ledelseserfaring fra næringslivet.<br />
Dermed ser jeg også hvordan man kan<br />
matche de to på en bedre måte. Myndighetene<br />
har sett at den tradisjonelle<br />
formen for u-hjelp ikke alltid har vært<br />
vellykket, faren for korrupsjon har vært<br />
stor, ofte er det mer effektivt å gi penger<br />
direkte til den sosiale entreprenøren,<br />
sier Ingrid. Hun forteller at mange av<br />
Formuesforvaltnings kunder raskt ble<br />
interessert i tilbudet. Mange av våre<br />
kunder er allerede engasjert i filantropi<br />
både nasjonalt og internasjonalt. De<br />
ønsker en profesjonell tilnærming, samtidig<br />
som de kan bli en del av et større<br />
nettverk av mennesker med samme mål.<br />
– Vi går ikke rundt og tigger penger,<br />
men vi har møter der vi forteller om<br />
nr. 1 - <strong>2009</strong> 27
prosjekter eller temaer vi er involvert i.<br />
De som ønsker å være med er velkommen<br />
til det, eller de kan bruke inspirasjonen<br />
til å gå inn i andre prosjekter.<br />
I mange tilfeller kan møtene føre til<br />
samarbeid mellom flere aktører for en<br />
felles sak.<br />
– Vi har lang tradisjon for<br />
frivillighet og filantropi i<br />
Norge, se på Sanitetskvinnene.<br />
– Hva får kunden igjen for dette?<br />
– Tilfredsstillelsen ved å bruke ressursene<br />
sine inn mot noe de kan kontrollere.<br />
De kan ta del i det og se resultatene. De<br />
får et direkte forhold til det de gjør og<br />
de kan få en aktiv rolle i det.<br />
– Fredrikke Qvam, utbryter Ingrid så<br />
kaffekoppen foran henne skvetter.<br />
– Hun var jo en av Norges største<br />
sosiale entreprenører. Tenk deg alt hun<br />
satte i gang, som helsestasjoner, tuberkuloseklinikker<br />
og revmatismesykehus.<br />
Dette har jo blitt en naturlig del av det<br />
offentlige tilbudet nå. Det er nettopp<br />
det som er det geniale med å hjelpe<br />
sosiale entreprenører i gang. De ser et<br />
problem, og vil løse det for en hver pris.<br />
Når myndighetene ser at det nytter, er<br />
de ofte villig til å innlemme det i sitt<br />
tilbud.<br />
Sosialt engasjement hjemmefra<br />
Ingrid har vært ute i resepsjonen og<br />
funnet fram en brosjyre, der hun har<br />
skrevet om tilbudene. På bildet står en<br />
gruppe unge, afrikanske gutter oppstilt<br />
i en trapp og smiler. Det står ”Formuesforvaltning”<br />
på t-skjortene deres, og<br />
bakerst, i midten, stikker Ingrids hode<br />
frem.<br />
– Det er ikke en ansatt i det offentlige<br />
som starter nye ting. Det gjør en som<br />
brenner for noe, for eksempel Frederic<br />
Hauge i Bellona. Slik er det jo også<br />
i næringslivet. De nye geniale idéene<br />
kommer som regel ikke fra de store,<br />
etablerte bedriftene. De utvikles i garasjen<br />
eller kjelleren til en entreprenør, så<br />
28 nr. 1 - <strong>2009</strong><br />
kjøper de etablerte bedriftene idéen.<br />
Hun senker stemmen, blikket er fokusert<br />
og hånda ligger rett og bestemt over<br />
bordet.<br />
– Vi må hjelpe til slik at de sosiale entreprenørene<br />
kan bryte gjennom i en mer<br />
komplisert verden. Disse menneskene<br />
er avgjørende om samfunnet<br />
skal utvikle seg<br />
videre.<br />
Midten av 60tallet:<br />
Hjemme i<br />
Kristiansand deler<br />
Ingrid gjerne ukelønnen<br />
med venner<br />
som ikke får ukelønn.<br />
Sånn skulle det være, det hadde både<br />
broren hennes og Ingrid lært hjemme på<br />
Bjørndalsheia. Moren og faren er begge<br />
leger, og av den typen som syntes det<br />
var for ille å ta penger av syke mennesker.<br />
Det politiske og sosiale engasjement<br />
farget hele barndommen. Tida gikk og<br />
Ingrid ble en bestemt ung dame, som<br />
stadig stilte spørsmål. Hvorfor er det<br />
sånn at alle er nødt til å gå på gymnas,<br />
hvorfor skal jeg gjøre som alle andre,<br />
undret Ingrid og bestemte seg for å<br />
pakke sakene sine og reise til Danmark<br />
for å gå på tegneskole i stedet. Hun var<br />
16 år gammel. Etter hvert skulle hun<br />
finne ut at artium kunne være greit å ha<br />
uansett, men da tok hun det som privatist.<br />
Senere ble det Handelshøyskolen og<br />
UC Berkeley.<br />
på Høyres Stortingsliste<br />
– Jeg var skyldig i at de fortsatte med<br />
karakterer ved Handelshøyskolen, sier<br />
Ingrid med et drag av stolthet over<br />
ansiktet. Hun retter på skjørtet.<br />
– Dette var 70-tallet, det var Den kalde<br />
krigen og det var en venstreradikal<br />
stemning, så man skulle liksom ikke<br />
ha karakterer. For meg ble det helt feil.<br />
Skal du konkurrere i det internasjonale<br />
arbeidsmarkedet, må du kunne vise<br />
hva du er god for. Karakterer ble den<br />
store kampsaken det semesteret jeg var<br />
studentleder, og jeg nektet å stemme<br />
mot. Det ble jeg nok ganske upopulær<br />
for der og da, men jeg tror mange av<br />
dagens studenter er ganske fornøyd med<br />
at karakterene ble beholdt.<br />
– Det var mye kommunistisk radikalisme<br />
blant studentene, dette drømmeriet<br />
som var på den tiden. Kommunistene<br />
hadde liksom den moralske makten, de<br />
satt på sannheten. Det var rett og slett<br />
ingen som turte å kalle seg konservativ,<br />
og det var da det gikk en ”f…” i meg.<br />
Noen måtte gå foran.<br />
Midt under Vietnam-krigen og bølger<br />
av ungdomsopprør, gikk Ingrid i bresjen<br />
for de konservative, og startet Handelshøyskolens<br />
Konservative Studentforening.<br />
– Men jeg er ikke et politisk dyr. Og<br />
nå har jo kommunismen vist sitt sanne<br />
ansikt for lengst. Nå gjelder det mer<br />
hvor vi skal med samfunnet vårt. For<br />
meg handler ikke det om høyre eller<br />
venstre, for meg er spørsmålet: ”Tar<br />
du et ansvar – Hvilke verdier vil vi at<br />
samfunnet skal styres mot?”. Men jeg<br />
forundrer meg over at det fortsatt ikke<br />
er tatt et skikkelig oppgjør med den<br />
tidens romantisering av kommunismen<br />
og dens umenneskelige ansikt.<br />
– Du virker jo som en som kunne gjort<br />
det bra i politikken?<br />
– Jada, det kunne jeg kanskje, men det<br />
har jeg ikke tålmodighet til. Jeg var<br />
innom politikken, stod på Høyres stortingsliste<br />
i 84, men så at det ikke var<br />
noe for meg.<br />
– Blir det for mange å forholde seg til?<br />
– Nei, det har jeg ikke problemer med,<br />
men jeg er nok for utålmodig. Er det<br />
noe jeg brenner for, så prøver jeg å gjøre<br />
noe med det direkte.<br />
Første kvinnelige YAp<br />
26 år gammel ble hun den første kvinnelige<br />
konsulent i McKinsey i Skandinavia.<br />
– I min familie var ikke det noe uvanlig,<br />
vi har alltid vært yrkeskvinner. Jeg<br />
husker jeg ble kalt for den første norske<br />
kvinnelige ”yap´en”. Den beskrivelsen<br />
kjente jeg meg ikke igjen i. Kvinnediskriminering<br />
var ikke noe jeg tenkte over<br />
på det tidspunktet, men det var kanskje<br />
litt naivt, jeg så det rett og slett ikke. Jeg<br />
gjorde bare mine ting, det var ikke noen<br />
”big deal”. Jeg var vant med hjemmefra
at kvinner og menn ble behandlet likt.<br />
I etterkant har jeg skjønt at det ikke<br />
alltid er tilfelle.<br />
Men hun merket det jo på sine mange<br />
forretningsreiser.<br />
– Bare det å bo på hotell for en ung<br />
kvinne var problemfylt. Jeg kunne aldri<br />
bo på store hoteller, for da trodde de at<br />
jeg var der av helt andre grunner. Jeg<br />
måtte velge meg små hoteller hvor de<br />
visste hvem jeg var. Og jeg kunne ikke<br />
spise i restauranten. Hvis du satt som<br />
enslig kvinne der, trodde menn at jeg<br />
var ute etter å hanke opp med dem.<br />
He, he.<br />
– Folk har sagt om deg at du er hard og<br />
tøff?<br />
– Ja, og det har alltid forundret meg. Jeg<br />
har vært ærlig. Jeg tror det er noe som<br />
henger igjen fra den første tiden min i<br />
forretningslivet. Folk som kjenner meg<br />
vil nok ikke si at jeg er hard, tvert imot.<br />
Hoppet av yrkeskarieren<br />
Ingrid hadde alt enhver fremadstormende<br />
forretningskvinne kunne drømme<br />
om. Hun hadde en lysende karriere, et<br />
godt renommé og muligheter få andre i<br />
Norge var i nærheten av. Så sa hun fra<br />
seg alt på dagen.<br />
– Jeg så ikke at jeg kunne gjøre begge<br />
deler bra, så da jeg fikk barn, droppet<br />
jeg karrieren. Når jeg gjør noe, så gjør<br />
jeg det hundre prosent. Å være toppleder<br />
innebærer lange dager og mye<br />
reising. For meg var ikke det forenlig<br />
med å ta vare på fire små barn. Da bygget<br />
jeg opp skole og begynte med det<br />
filantropiske fordi det var viktigere for<br />
meg. Min erfaring som leder, og min<br />
utdannelse, kan nyttiggjøres vel så godt<br />
på dette området.<br />
Ingrid smiler selvfølgelig og holder<br />
rundt kaffekoppen med begge hendene.<br />
Mannen hennes er Ole Jacob Sunde.<br />
Han vandrer rundt i gangene her han<br />
også, styrelederen i Formuesforvaltning<br />
og mannen i hennes liv.<br />
– Folk må gjøre det som føles riktig<br />
for dem, og hvert valg har sin pris. Jeg<br />
kommer aldri til å råde mine to døtre til<br />
å si fra seg en yrkeskarriere for å ta seg<br />
av barn.<br />
– Men du tok den riktige beslutningen<br />
for deg?<br />
– Jeg tror det. Det var jo ganger der jeg<br />
tenkte ”Hva i all verden gjør jeg her”,<br />
for det er ingen tvil om at jeg kunne<br />
gjort mye spennende karrieremessig.<br />
Nå har jeg vært heldig som har kunnet<br />
kombinere det en del, og jeg tror jeg<br />
gjorde det riktige for meg.<br />
Alltid engasjert<br />
– Hva slags mor har du vært?<br />
– Huff. Jeg har alltid prøvd å være en<br />
god mor, men ingen vet vel om de er<br />
det. Jeg har vært en engasjert mor, kan<br />
du si, og det er jeg fortsatt. Jeg har god<br />
kontakt med barna mine, og de vil alltid<br />
være det viktigste i mitt liv. Om jeg er<br />
en god mor tenker jeg på 400 ganger<br />
om dagen, som alle andre mødre. Jeg<br />
har sikkert gjort mange feil, og gjør det<br />
sikkert fortsatt.<br />
– Men det er klart du skal være forsiktig<br />
som mor slik at du ikke går inn og<br />
styrer for mye. Det kan hende jeg har<br />
vært for handlingsrettet, sier Ingrid.<br />
Hun smiler slik at øynene blir smalere:<br />
– Men jeg tenkte jo at det var greit jeg<br />
fikk fire barn, så ikke én stakkars unge<br />
skulle få all oppmerksomheten.<br />
Det er ingen andre mennesker her. Et<br />
bilde på veggen viser en åpen dør ut<br />
mot en hage en sen sommerkveld. På<br />
andre siden av veggen kan du høre bussene<br />
dundre forbi på slafsete vinterveier.<br />
– Jeg engasjerer meg alltid. Noen ganger<br />
tenker jeg at det hadde vært enklere om<br />
jeg kunne ta det litt roligere. Men sånn<br />
er jeg ikke.<br />
– Du virker som et menneske med mye<br />
trøkk.<br />
– Det tror jeg du kan si. Jeg har nok<br />
alltid gått mine egne veier. Som barn<br />
opplevde jeg skolen som veldig kjedelig.<br />
Jeg sa til meg selv at hvis jeg fikk barn<br />
skulle de slippe å sitte og kjede seg seks<br />
timer hver dag. Montessori pedagogikken<br />
appellerte til meg. Det var naturlig<br />
å dra i gang Montessori skoler i Norge<br />
da jeg fikk barn, selv om den offentlige<br />
skolen jo har kommet langt i forhold til<br />
tidlig på 60-tallet.<br />
Aldri tatt noe for gitt<br />
Montessori-skolen er et pedagogisk<br />
alternativ til den offentlige grunnskolen.<br />
Undervisningen går ut på å lære elevene<br />
ulike ferdighetene i de fasene av livet<br />
de er særlig motivert og mottakelig for<br />
det. Samtidig bygger barnet opp en egen<br />
disiplin, og jobber på egne premisser.<br />
Dette skaper en lærings- og mestringsglede,<br />
som gir et godt grunnlag for å<br />
lære.<br />
– Når du starter egen skole, da vet du<br />
hva du vil?<br />
– Det er riktig det. Jeg har aldri tatt<br />
ting for gitt. Det var ingen enkel oppgave<br />
å bygge opp de første montessoriskolene.<br />
Jeg var med å bygge opp flere<br />
av skolene i Norge, sørget for å få politisk<br />
aksept for dem, og å få foreldrene<br />
med. Dette var min fulltidsgeskjeft i 15<br />
år, forteller Ingrid.<br />
Hun fikk det som hun ville, skolene ble<br />
godkjent og alle hennes barn har gått<br />
der. Fortsatt sitter Ingrid som styreleder<br />
ved skolen i Drøbak, men nå er barna<br />
hennes i ferd med å bli voksne. Andre<br />
utfordringer venter.<br />
Hun ser nedover radene av fornemme<br />
sofaer. Kaffekoppen er tom, nye møter<br />
venter.<br />
– Er businesskvinnen i deg tilbake nå?<br />
– Jeg opplever å være den samme nå<br />
som jeg alltid har vært. Jeg liker å gjøre<br />
ting ordentlig, sier hun og titter på<br />
klokka.<br />
– Det er noe med tempoet i forretningsverden<br />
som jeg trives veldig godt med.<br />
Jeg setter pris på å ha dyktige mennesker<br />
rundt meg. Det er vel så viktig som<br />
selve businessdelen.<br />
– Jeg trigges av at det jeg gjør er viktig.<br />
For meg er ikke det, for eksempel å<br />
selge flere vesker. Jeg vil bidra til at noe<br />
positivt kan skje i samfunnet, avslutter<br />
Ingrid Stange.<br />
nr. 1 - <strong>2009</strong> 29
Harmonisk<br />
skilsmisse<br />
I all fordragelighet har <strong>Norske</strong> <strong>Kvinners</strong> <strong>Sanitetsforening</strong><br />
(N.K.S.) og Norsk Osteoporoseforening (NOF) valgt å skille<br />
lag. På stiftelsesmøtet 22. januar ble det formelt vedtatt at<br />
NOF heretter skal være en bruker- og pasientorganisasjon.<br />
I forkant av stiftelsesmøtet sa den<br />
nytilsatte generalsekretæren, Jan Arvid<br />
Dolve, til Fredrikke at selv om NOF nå<br />
blir en selvstendig organisasjon, med<br />
egne vedtekter, styre og administrasjon,<br />
så håper han på et fortsatt tett og nært<br />
samarbeid med N.K.S..<br />
– Jeg har store forventninger til dette<br />
samarbeidet, særlig ettersom det var<br />
N.K.S. som etablerte organisasjonen,<br />
og som har bygget den opp gjennom<br />
engasjement og innsats fra alle <strong>Sanitetsforening</strong>ens<br />
fylkeskontakter. Det var<br />
30 nr. 1 - <strong>2009</strong><br />
dessuten <strong>Sanitetsforening</strong>en som tok initiativet<br />
til løsrivelsen, så dette har vært<br />
en smertefri prosess, sier Dolve.<br />
300 000 med benskjørhet?<br />
Grunnlaget for den nye organisasjonen<br />
er en medlemsmasse på 2900.<br />
– Det var disse som ble innkalt til<br />
stiftelsesmøtet, og som det er søkt om<br />
godkjenning for overfor myndighetene.<br />
Vi regner imidlertid med at det er rom<br />
for store endringer i <strong>2009</strong>, sier Dolve,<br />
og viser til at beregninger kan tyde på<br />
at så mange som 300 000 mennesker i<br />
Norge lider av en eller annen form for<br />
benskjørhet.<br />
Ved at Osteoporoseforeningen nå er<br />
blitt en selvstendig bruker- og pasientorganisasjon,<br />
åpnes det opp for statsstøtte<br />
til organisasjonen. Dolve legger<br />
ikke skjul på at dette har vært en sterkt<br />
medvirkende årsak til løsrivelsen fra N.K.S.<br />
Offentlig støtte<br />
– Dette åpner for et ganske annet inntektsgrunnlag,<br />
så får det være opp til<br />
det nye styret hvordan foreningen skal<br />
markedsføres, og hvilke saker man skal<br />
ta tak i. Jeg vil imidlertid tro at den nye<br />
organisasjonen vil videreføre mye av det<br />
arbeidet som allerede er gjort, men med<br />
de justeringene som naturlig følger med<br />
den nye statusen som pasientorganisasjon.<br />
Blant annet setter det offentlige<br />
visse kriterier for å oppfylle betingelsene<br />
til statsstøtte, sier Dolve.<br />
Generalsekretær Jan Arvid<br />
Dolve er foreløpig eneste<br />
heltidsansatte i Norsk<br />
Osteoporoseforening.<br />
Selv har den nytilsatte generalsekretæren<br />
bakgrunn som personalkonsulent i<br />
helsevesenet, forhandlingsleder i Buskerud<br />
fylkeskommune, kontorsjef i Yngre<br />
legers forening og som generalsekretær i<br />
<strong>Norske</strong> Gavegrossisters Forening.<br />
Liten administrasjon<br />
Frivillig arbeid kjenner Dolve fra sitt<br />
engasjement i Røde Kors, både som<br />
frivillig tillitsvalgt på ulike nivåer i organisasjonen<br />
lokalt, og sentralt i fylkesorganisasjonen.<br />
Dolve var blant annet<br />
distriktleder i Oppland Røde Kors i fem<br />
år og var i representantskapet i Norges<br />
Røde Kors i kraft av vervet.<br />
Men nå er det altså Norsk Osteoporoseforening<br />
som gjelder. Administrasjonen<br />
– det vil si Dolve, er fra nyttår å finne<br />
på Aker universitetssykehus, der foreningens<br />
informasjonssenter også holder<br />
til. I tillegg til generalsekretæren i full<br />
stilling, vil foreningen fortsette engasjementet<br />
til informasjonssenterets sykepleier<br />
i 30 prosent stilling. Så vil, i følge<br />
Dolve, tiden vise om og når det blir<br />
snakk om å utvide sekretariatet.<br />
– Det viktigste nå er imidlertid støtten<br />
fra medlemmene våre, sier Dolve. Han<br />
håper engasjementet sanitetskvinnene<br />
har vist i forhold til osteoporosearbeidet<br />
vil fortsette også i framtida, slik at den<br />
nye foreningen kan utvikle seg til en<br />
slagkraftig pasientorganisasjon til beste<br />
for mennesker med benskjørhet og<br />
deres pårørende.
annonse<br />
nr. 1 - <strong>2009</strong> 31
Bygger<br />
meningsfulle liv<br />
N.K.S. Kvamsgrindkollektivet AS ligger landlig til noen kilometer utenfor Trondheim<br />
sentrum. Her bor åtte ungdommer mellom 18-25 år. De har alle hatt rusproblemer.<br />
Hensikten med oppholdet her er å gjøre dem til hele mennesker i en rusfri tilværelse.<br />
- Som et ekstraoppdrag har gjengen påtatt<br />
seg å kutte bjørkeris til lokale sanitetsforeninger.<br />
Samtidig skaffer de ved til kollektivet.<br />
TeKST: ANNe-LISe AAKerVIK<br />
”Velkommen til morgenmøte!” En<br />
rusten stemme drar i gang møtet.<br />
Klokka er kvart over åtte, frokosten er<br />
unnagjort, og det er tid for å planlegge<br />
dagen for både elever og ansatte ved<br />
kollektivet. Én etter én forteller de hva<br />
de skal gjøre og når det skal skje. En<br />
nøye gjennomtenkt og planlagt hverdag<br />
er en viktig del av opplegget.<br />
”Jeg skal på skolen, deretter er det rutiner,<br />
(det vil si vaske gulv, rydde bord,<br />
lage mat.) Og så planlegger jeg å trene,<br />
da tar jeg 17.55 bussen og kommer med<br />
- Tur er en viktig del av hverdagen på Kvamsgrin
20.15 bussen hjem. Og så må jeg ringe<br />
hjem i kveld.”<br />
Noen tema diskuteres. Det kan være at<br />
noen planlegger litt for mye, eller ikke<br />
har tenkt gjennom tingene godt nok.<br />
Når alle er enige, sier den samme stemmen,<br />
nå med litt mindre gruff: "Ha en<br />
fin dag!"<br />
Oversikt<br />
N.K.S. Kvamsgrindkollektivet AS er<br />
en enhet innen tverrfaglig spesialisert<br />
behandling for rusmiddelavhengige.<br />
Institusjonen er et ideelt AS som i sin<br />
helhet eies av N.K.S. Sør-Trøndelag og<br />
har driftsavtale med Helse Midt-Norge<br />
RHF.<br />
Dagen i kollektivet struktureres av faste<br />
tidspunkt for måltider, arbeid og andre<br />
møtepunkt. For tiden bor det seks gutter<br />
og to jenter her. Jenta som gir seg i<br />
kast med å vaske badene liker seg veldig<br />
godt. Det gjør han som rydder av etter<br />
frokosten også.<br />
– Jeg har vært to år ved en annen institusjon<br />
før, men ramlet utpå igjen etter å<br />
ha vært rusfri i ett år. Her lærer jeg mye<br />
om min egen atferd. Det er kanskje det<br />
viktigste, sier han, mens ost og pølse<br />
forsvinner inn i kjøleskapet. Ungdommene<br />
som fyller plassene har kommet<br />
hit frivillig, og skal gjennom et tolv<br />
måneders opplegg. Etterpå venter et<br />
nytt år ved en videreføringsavdeling.<br />
Medlever<br />
Det spesielle med Kvamsgrindkollektivet<br />
er nettopp kollektivet. For terapeutene<br />
som jobber med elevene bor også<br />
her. Riktignok i egne leiligheter sammen<br />
med sine familier, men de er tilstede<br />
også på fritida si. De kalles medlevere.<br />
Slik kan vi i større grad drive endringsarbeid<br />
gjennom hele døgnet, sier Lene<br />
Albeck, som fungerer som avdelingsleder.<br />
Gjennom å bo sammen på denne<br />
måten etableres relasjoner på en helt<br />
annen måte enn hvis vi skulle gått skift<br />
og bodd andre steder. Slik kan vi fungere<br />
som rollemodeller. Vi viser hvordan<br />
et ”normalt” liv uten rus fungerer. Det<br />
er ikke mulig å gå rundt å være fornøyd<br />
24 timer i døgnet, men det går an å<br />
komme seg gjennom tunge dager uten<br />
rus, sier Lene.<br />
Skreddersyr tilbud<br />
– Man kan si at vi jobber med allmenndannelsen,<br />
og med respekten for andres<br />
liv, tid og eiendom. Vi tar tak i grunnpilarene<br />
i det å være menneske. I tillegg<br />
til rusproblemene tar vi tak i hele mennesket<br />
og alle problemene, sier miljøterapeut<br />
Per Arne Hervik.<br />
dkollektivet. - Middagen og innkjøp planlegges.<br />
Til venstre og i farta, Lene Albeck,<br />
som fungerer som avdelingsleder.<br />
Det vil si at ungdommene som kommer<br />
hit får hjelp til å rydde opp i økonomien<br />
sin. De får mulighet til å ta igjen tapt<br />
skolegang, eller begynne på ny, og de<br />
får hjelp til å starte i jobb. Målet er at<br />
alle elevene skal få et mest mulig skreddersydd<br />
tilbud som er tilpasset hans/<br />
hennes behov, mål og ønsker. Både Per<br />
Arne og Lene understreker at de veileder<br />
og hjelper til, men at det er elevene<br />
som gjør jobben. – Og jeg har mange<br />
opplevelser i jobben her som tyder på at<br />
vi lykkes, sier Per Arne.<br />
Kutte bjørkeris<br />
Blåtimen er over, og lyset er i ferd med<br />
å komme denne grå januardagen. Mens<br />
noen har dratt på skole, forbereder et<br />
par av guttene seg til utedag. De har tatt<br />
på seg å samle inn bjørkeris for noen<br />
lokale sanitetsforeninger. Februar er<br />
like om hjørnet og snart skal fastelavnsriset<br />
ut på gata. Sammen med medlever<br />
Øystein og Dario, samt vernepleierstudent<br />
Per Øyvind, kjører vi ut av byen.<br />
Nå ligger en del timer med hogging og<br />
kvisting foran dem.<br />
Vil du vite mer om Kvamsgrindkollektivet,<br />
kan du gå inn på:<br />
www.kvamsgrind.no<br />
- Dario har jobbet ved kollektivet siden desember,<br />
og trives veldig godt. Han håper på fast jobb.<br />
nr. 1 - <strong>2009</strong> 33
- Thomas (20) har fem måneder<br />
bak seg på Kvamsgrind og har<br />
gode erfaringer. Han ser fremover<br />
og er i ferd med å utdanne<br />
seg til billakkerer.<br />
34<br />
nr. 1 - <strong>2009</strong><br />
Bedre<br />
kontroll<br />
på livet<br />
annonse annonse<br />
Thomas på 20 har fem måneder bak seg<br />
på Kvamsgrindkollektivet. Han soner<br />
en dom og får samtidig behandling.<br />
Hva har du oppnådd så langt i oppholdet<br />
ditt?<br />
– Jeg har fått bedre oversikt og kontroll<br />
på livet mitt, sier han. Og så har jeg fått<br />
bedre kontakt med familie og venner.<br />
Jeg har lært at det ikke er noe farlig å<br />
spørre om hjelp, at det er viktig å være<br />
ærlig, og si hva du trenger for å ha det<br />
bra, sier Thomas.<br />
Han er veldig positiv til hvordan<br />
Kvamsgrindkollektivet drives. Det at<br />
terapeutene bor på huset er bra, vi<br />
slipper vaktskifte og folk som kommer<br />
og går. Det har mye å si at familiene<br />
også bor her. Det er en bra stemning på<br />
huset, sier Thomas. Han er i ferd med å<br />
begynne på utdanning som billakkerer.<br />
– Jeg har alltid hatt lyst til å bli det, sier<br />
han. – Jeg har grunnkurs fra videregående<br />
skole, men så droppet jeg ut. Her<br />
får jeg et opplegg i en bedrift og vil<br />
ha fagbrev i løpet av 2-3 år. Jeg har<br />
alltid likt å drive med biler. Det er min<br />
”time out” på en måte, sier Thomas.<br />
Han mener det mest utfordrende med å<br />
skulle bli rusfri, er å etablere et rusfritt<br />
nettverk. Det er også en del av behandlingen.<br />
– Hvis du ser litt frem i tid, hva ser du<br />
da?<br />
– Jeg ser en trivelig, ung mann, med<br />
egen leilighet, bil og jobb. Og at jeg har<br />
et sunt nettverk og god kontakt med<br />
familien min, sier Thomas. Fast bestemt<br />
på å klare jobben!
Gode råd<br />
for livet<br />
TeKST OG FOTO: eLISABeTH T. SwärD<br />
9. desember ble den første Jentekonferansen<br />
med fokus på tvangsekteskapsproblematikk<br />
arrangert i Oslo. Apalløkka,<br />
Hersleb, Rommen, Bjørnholt<br />
og Bjøråsen ungdomsskoler deltok,<br />
alle med en betydelig andel jenter med<br />
minoritetsbakgrunn. 220 niendeklassejenter<br />
fant veien til Sentrum Scene, og<br />
til et tettpakket program med mye gøy<br />
og jentegreier, men ispedd et forventet<br />
ettertrykk. Ambisjonen var klar: ”Vi<br />
håper denne dagen vil styrke jentenes<br />
tro på egne valg for sine egne liv. Det<br />
gjelder valg av utdanning, yrke og ikke<br />
minst av ektefelle”, som N.K.S. general-<br />
sekretær Anne-Karin Nygård uttrykte<br />
det i NRKs Morgennytt. Tilsvarende<br />
budskap fikk jentene av både Sølvi<br />
Lundgaard og Lubna Jaffrey Fjell, politisk<br />
rådgiver i Arbeids- og inkluderingsdepartementet:<br />
Verdensmester i eget liv<br />
Alle skal få muligheten til selv å foreta<br />
egne valg i livet. Alle som bor i Norge<br />
har også rett til selv å velge hvem man<br />
vil gifte seg med.<br />
Prinsippet om egne valg gjennomsyret<br />
programpostene, i tråd med Jentekonferansens<br />
overordnede tema ”Våg å være<br />
– våg å velge”.<br />
Inspiratoren Mia Børjesson demonstrerte<br />
ved et frodig kroppsspråk hvordan bli<br />
verdensmester i eget liv, til kollektiv<br />
munter resonans, og jentene sang villig<br />
med artisten Haddy N’jie. Å tørre å ta<br />
plass, tørre å være seg selv, og synge ut<br />
var budskapet hennes, og jentene var<br />
tydelig aktive i troen på seg selv og sine<br />
evner, der og da.<br />
positiv evaluering<br />
Bevisstgjøringsøvelser fra Helsekilden<br />
ga trening i grensesetting og det å se det<br />
positive ved seg selv og andre. Til tider<br />
høy temperatur sørget MiRA-senteret<br />
(Ressurssenter for innvandrer- og<br />
flyktningkvinner) for der de utfordret i<br />
dagens tema kombinert med emner som<br />
ære og skam, dyd og frigjøring. Både<br />
snakketøy og tanker var umiddelbart i<br />
sving hos de fleste.<br />
Anne-Karin Nygård vektla til slutt<br />
dagens røde tråd, og Hip-hop duoen<br />
Hank og Mari fikk jentene på beina til<br />
en herlig, felles danseutfoldelse.<br />
En flott dag viste evalueringen, og en<br />
karakteristikk var ganske så spontan og<br />
direkte i sin bedømning: Jeg synes det<br />
var drit kult - hele greia ga meg selvtillit,<br />
vi burde ha det en gang til!<br />
Jentekonferansen<br />
9.desember<br />
var et samarbeid<br />
mellom<br />
N.K.S og Integrerings-<br />
og<br />
mangfoldsdirektoratet<br />
(IMDi). Her får<br />
jenter gode råd fra<br />
rådgiverne i IMDi<br />
på deres stand.<br />
nr. 1 - <strong>2009</strong> 35
ORGANISASJONSNYTT<br />
Grønne<br />
julemerker?<br />
– Vi har mottatt fire skriftlige<br />
klager på årets julemerker, og<br />
et par muntlige, sier Anne-<br />
Berit Breisjøberget ved<br />
Forretningskontoret. Flere av<br />
klagene gikk på at omslaget rundt<br />
merkene var sløsing med papir og<br />
lite miljøvennlig. Noen mente også<br />
at omslaget var lite pent, og at<br />
merkelappene var for blanke og ikke<br />
mulig å skrive på.<br />
– Grunnen til at vi valgte denne<br />
utformingen var den gode<br />
responsen på julemerkene i jubileumsåret 2006, og<br />
tanken var å gjenta den suksessen. Men vi lover å lytte<br />
til innspill fra medlemmene og endrer utformingen. Vi<br />
kan forsikre at det blir julemerker til julen <strong>2009</strong> også,<br />
men da blir det enkelt ark uten glans, pakkelapper og<br />
ekstra papir. For øvrig har vi også fått utrolig mange<br />
gode tilbakemeldinger for vakkert motiv og nyttige<br />
pakkelapper.<br />
– Men N.K.S. skal selvfølgelig ta miljøet på alvor og ikke<br />
forurense mer enn nødvendig, avslutter Breisjøberget.<br />
36 nr. 1 - <strong>2009</strong><br />
9,3 millioner<br />
Extra-kroner til N.K.S.<br />
N.K.S. knerter til – på film<br />
Fra høsten <strong>2009</strong> kan man oppleve sanitetskvinner på<br />
det store lerretet, nærmere bestemt som skuespillere<br />
med autentiske N.K.S.-nåler, og i roller som<br />
sanitetskvinner i filmen Knerten.<br />
Filmen er basert på den første boken i Anne Cath.<br />
Vestlys klassiske barnebokserie om Lillebror og<br />
Knerten. Rollen som Lillebror spilles av syv år gamle<br />
Adrian Grønnevik Smith fra Oslo. Manus er skrevet av<br />
Birgitte Bratseth, mens det er Åsleik Engmark som får<br />
sin debut som filmregissør med Knerten. Engmark er<br />
kjent som skuespiller og stand-up-komiker.<br />
Dessverre ville ikke forsynet at Anne-Cath. Vestly selv<br />
skulle få oppleve det ferdige resultatet.<br />
<strong>Norske</strong> <strong>Kvinners</strong> <strong>Sanitetsforening</strong> har fått hele 9,3 mill<br />
kr fra Extra-lotteriet. Pengene går til 23 prosjekter, og<br />
over fire mill kr går til forskning.<br />
Stiftelsen Helse- og Rehabilitering deler hvert år ut<br />
overskuddet av Extra-lotteriet til organisasjoner og<br />
prosjekter innenfor helse- og rehabiliteringsområdet. Av<br />
overskuddet for 2008 var det hele 230 millioner kroner<br />
som skulle fordeles. N.K.S. og prosjekter søkt gjennom<br />
N.K.S. får altså hele 9,3 av disse millionene. Vi er<br />
dermed sjette største tilgodesette organisasjon.<br />
Blant gode N.K.S.-søkte prosjekter som vant frem finner<br />
vi:<br />
• Nettverk for Veiledningssentrene for pårørende<br />
til rusmisbrukere, kr 360 000.<br />
• Bedre hverdag for demente, N.K.S. Skyrud<br />
Demenssenter, 565 000.<br />
• Styrket sosialt nettverk for eldre, Sandefjord og<br />
Virik sanitetsforening og Frivillighetssentral,<br />
kr 251 000.<br />
• Sansehage, Høvåg Bo- og Aktivitetssenter,<br />
N.K.S. Høvåg, kr 50 000.<br />
• Bruk av osteoporosemedisin, Folkehelseinstituttet,<br />
560 000 (videreføres).<br />
Sanitetskvinner på film i Knerten fra høsten<br />
<strong>2009</strong>. (Foto: Håvard Schei, Paradox AS)
Endringer i<br />
N.K.S. sekretariat<br />
Lederassistent Kristin<br />
Sandvik har gått over i ny<br />
stilling i Finansdepartementet.<br />
Torill Schøyen er ansatt i stillingen<br />
etter henne. Schøyen<br />
har erfaring fra blant annet<br />
Tele Danmark, BP og Riksrevisjonen.<br />
Hun har også lang<br />
erfaring med frivillig arbeid.<br />
Ny fagansvarlig for kvinnehelse<br />
etter Kari Lilleby er<br />
Anne-Bente Stigen Berg, som<br />
blant annet har erfaring fra<br />
bedriftshelsetjeneste, og sist<br />
fra Statens Helsetilsyn.<br />
Forretningskontoret for<br />
Nasjonalforeningen og<br />
<strong>Sanitetsforening</strong>en er fra<br />
årsskiftet en del av N.K.S.<br />
Daglig leder Anne-Berit Breisjøberget<br />
går dermed inn i<br />
N.K.S. sekretariat.<br />
Bestilling av lodd – salgsperiode 1.4.–30.9.2008<br />
Vi bestiller følgende antall lodd à kr 10,- (utsalgspris kr 25,- hvorav kr 15,- går til lokalforeningen):<br />
50 lodd 100 lodd 150 lodd 200 lodd 300 lodd 500 lodd<br />
Annet antall (minimum 25 lodd) ……………………<br />
Bestillingen kan sendes med posten, på faks 22 44 76 21 eller pr. e-post: fkontor@start.no<br />
Loddene sendes i løpet av én uke. Utgifter til porto kommer i tillegg.<br />
Forening:…………………………………………………………………………………………………………………<br />
Leveringsadresse: ………………………………………………………………………………………………………..<br />
Postnummer: ………………………… Poststed: ………………………………………………………………………<br />
Kontaktperson: ………………………………………… Telefon: …………………… Mobil:…………………………<br />
Heldige vinnere av<br />
Kløverlotteriet nummer 100!<br />
Kløverlotteriet i 2008 var nummer 100 i rekken. Nå er de heldige vinnerne av<br />
hovedpremiene trukket.<br />
Vinnerne av de tre hovedpremiene er:<br />
Kasper H. Aurstad, Vegmo – Reisegavekort fra VIA, kr 25 000<br />
Liv Karin Knutsen, Drevsjø – flatskjerm-TV, kr 7 500<br />
Oddny Søyland, Topdal – flatskjerm-TV, kr 7 500<br />
LCD-TV, FLATSKJERM<br />
DUK OG 6 SERVIETTER<br />
Vi gratulerer!<br />
Gevinster Gevinster<br />
Husk at loddene leveres uten returrett!<br />
Kløverlotteriet Kløverlotteriet 2008 2008<br />
N.K.S. arrangerer i år eget landslotteri for 100. gang. Tradisjonen med lotteriet<br />
har eksistert nesten like lenge som <strong>Norske</strong> <strong>Kvinners</strong> <strong>Sanitetsforening</strong>, og har<br />
vært med å bidra til at sanitetskvinner over hele landet har satt i gang viktige<br />
tiltak i sine nærmiljø. Det å selge Kløverlodd er en enkel og uforpliktende måte<br />
for lokalforeningen å få inn midler til lokale prosjekter. Kløverlotteriet selges<br />
gjennom medlemmene i N.K.S. i motsetning til mange andre større lotterier<br />
som bruker telefonselgere til dette arbeidet.<br />
Vi synes det er viktig at også lotteriet vårt har en solid forankring i lokalmiljøet.<br />
Lokalavdelingenes innsats er derfor avgjørende for Kløverlotteriets suksess. Det<br />
skal i år selges 100 000 lodd. Det er totalt 4 640 gevinster i lotteriet som til<br />
sammen er verdt kr 672 500! Hovedgevinsten er et reisegavekort på 25 000<br />
kroner som er til fri benyttelse.<br />
Alle som sender inn vinnerlodd til lotteriets adresse er med i trekningen av<br />
hovedgevinsten.<br />
Hvis alle foreninger kjøper 100 lodd hver, vil det bli utsolgte lodd og mange<br />
ekstra kroner i kassen!<br />
REISEGAVEKORT<br />
UTE-/INNE-<br />
TERMOMETER<br />
Lykke til med loddsalget!<br />
Anne-Berit Breisjøberget<br />
Lotteriansvarlig<br />
LED LESELAMPE<br />
VALGFRITT FRA<br />
PORSGRUND PORSELEN<br />
BADEHÅNDKLE<br />
Lodd Lodd Lodd Lodd Lodd Lodd Lodd<br />
For For abonnement abonnement på på lodd lodd<br />
ta ta kontakt kontakt med med oss oss ved ved<br />
brev, brev, e-post e-post eller eller telefaks: telefaks:<br />
N.K.S. N.K.S. Kløverlotteriet<br />
Kløverlotteriet<br />
Munthes Munthes gt. gt. 33 33<br />
0260 0260 OSLO OSLO<br />
E-post: E-post: fkontor@start.no<br />
fkontor@start.no<br />
Telefaks: Telefaks: 22 22 44 44 76 76 21 21<br />
Gevinstliste Gevinstliste 2008 2008<br />
Kløverlotteriet Kløverlotteriet 2008 2008<br />
HOVEDGEVINSTER – etterhåndstrekning<br />
SKRAPEGEVINSTER – tre like gir gevinst<br />
Antall Antall Gevinst Gevinst<br />
Verdi<br />
11 Reisegavekort Reisegavekort fra fra VIA VIA<br />
25 000,-<br />
22 LCD-TV, LCD-TV, flatskjerm flatskjerm 7 500,-<br />
22 Porsgrund Porsgrund Porselen, Porselen, valgfritt valgfritt fra fra katalog katalog<br />
5 000,-<br />
55 Kikkert Kikkert autofokus autofokus og og Røros Røros ullpledd ullpledd 2 900,-<br />
30 30 Stålbestikk Stålbestikk (48 (48 deler) deler) eller eller 2 2 stk. stk. damask damask sengesett sengesett 1 200,-<br />
100 100 Duk Duk og og seks seks servietter servietter eller eller stormkjøkken<br />
stormkjøkken 600,-<br />
300 300 Trådløs Trådløs inne-/utetermometer inne-/utetermometer eller eller badehåndkle<br />
badehåndkle 290,-<br />
800 800 Kryssordhefte Kryssordhefte eller eller LED LED leselampe<br />
leselampe 200,-<br />
400 400 Langt Langt skohorn skohorn eller eller 2 2 stk. stk. telysholdere<br />
telysholdere 100,-<br />
3 3 000 000 Laserpeker Laserpeker med med LED-lampe LED-lampe og og nøkkelring nøkkelring eller eller sitteunderlag sitteunderlag 75,- 75,-<br />
Kr Kr 25,- 25,-<br />
Kløverlotteriet Kløverlotteriet 2008 2008<br />
Det blir nye vinnermuligheter<br />
i <strong>2009</strong>. Allerede nå kan du kjøpe<br />
loddene til det 101. N.K.S.<br />
landslotteriet. Ta kontakt med<br />
Forretningskontoret på telefon<br />
94 17 84 25, på epost fkontor@start.<br />
no eller bruk kupongen i annonsen som<br />
du finner i dette bladet. Foreningene<br />
vil også få tilsendt brosjyre og<br />
bestillingskupong.<br />
Tradisjonen med lotteriet har eksistert nesten like lenge som <strong>Norske</strong> <strong>Kvinners</strong><br />
<strong>Sanitetsforening</strong>, og har vært med å bidra til at sanitetskvinner over hele landet har<br />
kunnet sette i gang viktige tiltak i sine nærmiljø. Det å selge N.K.S.-lodd er en enkel og<br />
uforpliktende måte for lokalforeningen å få inn midler til lokale prosjekter.<br />
Plass for porto<br />
Spilleregler<br />
Forretningskontoret<br />
N.K.S. Kløverlotteriet 2008<br />
Munthes gt. 33<br />
0260 OSLO<br />
• Spillet går ut på å skrape fram symboler. Skraper du<br />
fram tre like har du vunnet en gevinst.<br />
• Lotteriets salgsperiode er 1.4.–30.9.2008, uavhentede<br />
gevinster tilfaller lotteriets formål etter 31.12.2008.<br />
• Trekningen foretas blant alle innsendte lodd av<br />
Lotteritilsynet 16.12.2008 og offentliggjøres i<br />
Fredrikke nr. 1/<strong>2009</strong>. Vinnerne tilskrives.<br />
• Lotteritillatelse er gitt av Lotteritilsynet.<br />
• Lotterileverandør: Ringen Forlag AS, tlf. 23 03 51 51,<br />
www.ringen.no.<br />
Viktig informasjon<br />
1. Gevinstlodd sendes lotteriets adresse. Lodd med<br />
verdifulle gevinster bør sendes som verdipost. Husk å<br />
ta kopi av loddets for- og bakside.<br />
2. Loddet er ugyldig hvis feltet ”MÅ IKKE SKRAPES” er<br />
fjernet eller forsøkt fjernet. Eventuell erstatning for<br />
ugyldige lodd er begrenset til loddets salgspris.<br />
3. Lotteriet påtar seg intet ansvar for bortkomne lodd.<br />
Kløverlotteriet 2008 brosjyre.in1 1 23.01.2008 13:30:32<br />
HOVEDSPILL<br />
Kløverlotteriet Kløverlotteriet 2008 2008<br />
HOVEDSPILL<br />
Kløverlotteriet Kløverlotteriet 2008 2008<br />
Kløverlotteriet 2008 brosjyre.in2 2 23.01.2008 13:30:37<br />
Grasrot-andelen og Frivillighetsregisteret<br />
La sanitetsforeningen være din grasrot-organisasjon!<br />
Mange bekker små - Fem prosent<br />
av innsatsen kan gå til<br />
sanitetsforeningenes arbeid.<br />
(Foto: Luth)<br />
Nå kan du støtte din lokale sanitetsforening<br />
samtidig som du leverer inn<br />
lottorekka.<br />
Fra 1. mars <strong>2009</strong> kan alle som spiller<br />
på Norsk Tippings spill samtidig støtte<br />
lokale frivillige organisasjoner. Ordningen<br />
heter Grasrotandelen og gjelder<br />
alle registrerte spill fra Norsk Tipping.<br />
Det betyr for eksempel Tipping, Lotto,<br />
Oddsen og alle andre av Norsk Tippings<br />
spill unntatt skrapelodd.<br />
Illustrasjon: Svein Størksen<br />
Omtanke i nærmiljøet<br />
Omtanke i nærmiljøet<br />
Grasrot-andelen er på fem prosent av<br />
alt registrert spill. Satser du for eksempel<br />
100 kroner på Lotto, kan fem kroner<br />
gå til det laget eller den organisasjonen<br />
du har valgt som din grasrotorga-<br />
Kr Kr 25,- 25,-<br />
Kr Kr 25,- 25,-<br />
nisasjon – uten at det har påvirkning på<br />
innsatsen eller premien.<br />
– Derfor er det utrolig viktig at alle<br />
medlemmer og tillitsvalgte i N.K.S.<br />
husker å velge sanitetsforeningen som<br />
grasrotorganisasjon når man tipper, sier<br />
informasjonssjef Egil Dahl i N.K.S.<br />
I tillegg bør foreningene, tillitsvalgte og<br />
medlemmer gjøre det de kan for å påvirke<br />
andre mennesker de er i kontakt<br />
med til å velge en sanitetsforening.<br />
– Fra 1. mars kan du gi beskjed til din<br />
tippe-kommisjonær om at du vil velge<br />
sanitetsforeningen som din grasrotorganisasjon.<br />
nr. 1 - <strong>2009</strong> 37
ORGANISASJONSNYTT<br />
Vervingen<br />
fortsetter<br />
N.K.S. vil fortsette å holde<br />
høyt trykk på vervearbeidet.<br />
Vervekonkurransene fortsetter<br />
i <strong>2009</strong>. Det vil være en løpende<br />
premiering av verving hvor alle<br />
som verver fem nye betalende<br />
medlemmer får gavekort med<br />
verdi 500 kroner til bruk i N.K.S.<br />
nettbutikk. I tillegg blir det egne<br />
kampanjeperioder hvor det<br />
trekkes hovedpremier blant de<br />
beste ververne.<br />
Vervekampanjen har gitt gode<br />
resultater – men det er fortsatt<br />
god plass til flere medlemmer i<br />
N.K.S. Husk å spørre familie,<br />
venner, bekjente og kolleger om<br />
de vil være med i N.K.S. – og<br />
registrer deg som verver av nye<br />
medlemmer på våre nettsider eller<br />
på vervekupongen.<br />
Fordel å<br />
være<br />
medlem<br />
i N.K.S.<br />
Som medlem i N.K.S. får du<br />
gode medlemsfordeler på forsikring,<br />
hotell, bredbånd, leiebil, pc,<br />
drivstoff og trening – foreløpig.<br />
Den nyeste medlemsfordelen er<br />
gunstige forsikringer fra Tryg-<br />
Vesta for alle medlemmer av<br />
N.K.S. Sjekk medlemsfordelene<br />
dine og hvordan du kan spare<br />
penger ved å være medlem<br />
i N.K.S. på<br />
www.sanitetskvinnene.no<br />
38 nr. 1 - <strong>2009</strong><br />
Driftige ververe i Hammerfest. I forgrunnen Cecilie K. Innerby.<br />
Vinnere<br />
av høstens vervekonkurranse<br />
Det ble delt førsteplass i høstens vervekonkurranse. Vervekonkurransen<br />
gikk fra Sanitetens uke i september og frem til<br />
1. desember.<br />
Cecilie Karlstad Innerby og Marie Adolfsen Darell, begge fra Hammerfest <strong>Sanitetsforening</strong><br />
i Finnmark, vervet hele 14 nye betalende medlemmer hver. Imponerende<br />
verveinnsats var det også fra Aslaug Solberg i Molde <strong>Sanitetsforening</strong> som vervet<br />
ni betalende medlemmer.<br />
Kravet for å være med i trekningen av hovedgevinsten, et reisegavekort med verdi<br />
5 000 kr, var å verve 15 betalende medlemmer. De to Hammerfest-damene kom så<br />
nær som det vel går an, men de henger ikke med hodet av den grunn. De får nemlig<br />
dele andre hovedpremie, som er deltagelse ved Fredrikkepris-utdelingen i Gamle<br />
Logen i Oslo 21. februar. N.K.S. spanderer med glede reise, opphold og Fredrikkebillett<br />
til de to super-ververne.<br />
N.K.S. markerer kvinnedagen 8. mars<br />
”Kvinner er kvinner best”<br />
8.<br />
IMDi og N.K.S. inviterer til 8. mars-konferanse i Oslo, for og om kvinner.<br />
N.K.S. er medarrangør av konferansen for tredje året på rad. Hensikten med<br />
konferansen er, som tidligere, å øke samfunnsdeltakelsen til minoritetskvinner.<br />
Programmet blir variert, med (fler)kulturelle innslag i hovedsalen, og<br />
med varierte aktiviteter på stands og servering av mat. Det blir også barnevaktsordning.<br />
Velkommen i Oslo Konserthus, søndag 8. mars, tid: 13.00-18.00
Varmende støtte til Min dag i dag<br />
Hun kaller seg et levende eksempel på<br />
en vellykket kombinasjon av gründervirksomhet,<br />
småbarn og jobbambisjoner.<br />
Hun mener flere kvinner må våge å etablere<br />
sin egen arbeidsplass, hun er blitt<br />
skjelt ut av kvinnesaksaktivister, og hun<br />
ba nylig næringsminister Sylvia Brustad<br />
bla opp mer penger slik at Norge kan få<br />
flere kvinnelige gründere.<br />
For Lise Arvesen fra Drøbak i Akershus<br />
har det vært en kjepphest helt fra begynnelsen<br />
å kunne kombinere business med<br />
mammarollen for sine tre barn. Hun har<br />
sine meningers mot, men har også bevist<br />
at hun har dekning for det hun sier. På<br />
ti år har hun bygget sitt barneklær-firma<br />
virrevapp.no opp fra grunnen. I dag<br />
designer virrevapp.no sin egen kolleksjon<br />
norske barneklær med fransk vri,<br />
og produserer dem i Kina.<br />
Da Lise Arvesen og virrevapp.no ville<br />
gi sitt bidrag til Min dag i dag fikk<br />
hun med seg alpinstjernen Kjetil André<br />
Aamodt – og resultatet ble flotte vinter-<br />
pannebånd for barn, med Kjetil André<br />
Aamodts autograf på.<br />
Pannebåndene selges til inntekt for Min<br />
dag i dag gjennom virrevapp.no og<br />
N.K.S. nettbutikk.<br />
Grasrotandelen:<br />
Mye penger å hente!<br />
Støtt Min dag i dag, sier Lise Arvesen, Iben (4 år), Kjetil André<br />
Aamodt og Ingrid Stange (Foto: Kristoffer Fridheim).<br />
Det er ikke tvil om at foreninger som har vært tidlig ute med å registrere seg i<br />
Frivillighetsregisteret, og som i tillegg er flinke til å nå ut med budskapet om at<br />
tipperne må velge sanitetsforeningen som grasrotorganisasjon, kan ha mye penger<br />
å hente til sitt arbeid i lokalmiljøet.<br />
I følge tall fra Norsk Tipping kan for eksempel alle Frivillighets-registrerte foreninger<br />
i Hordaland hente ut så mye som 40 millioner grasrot-kroner<br />
årlig. Likeledes er tilsvarende tall for Buskerud 20 millioner kroner og for Østfold<br />
25 millioner kroner.<br />
Er din lokale sanitetsforening registrert i Frivillighetsregisteret?<br />
Dette og mer kan du finne ut på nettstedet www.grasrotandelen.no<br />
Merk: om ikke din lokale forening er registrert ennå, kan du velge en<br />
sanitetsforening et annet sted som din grasrotorganisasjon<br />
Min dag i dag er et tiltak for alvorlige<br />
syke barn og andre barn som har det<br />
vanskelig over tid. Målet er å gi barna<br />
håp og livsgnist tilbake ved å skape de<br />
store opplevelsene barna selv ønsker seg.<br />
nr. 1 - <strong>2009</strong> 39
ORGANISASJONSNYTT<br />
Julemerker selger!<br />
Larvik <strong>Sanitetsforening</strong> i Vestfold selger<br />
flere julemerker for hvert år som går.<br />
Samtidig går det totale salget av julemerker<br />
tilbake. På enkelte steder kjøper<br />
folk rett og slett flere julemerker enn<br />
ellers i landet. Tilfeldig?<br />
– For det første er vi flere i Larvik <strong>Sanitetsforening</strong><br />
som selger julemerker, sier<br />
leder Ellen Midtvik. Hun legger til at<br />
foreningen har gode støttespillere i og<br />
utenfor foreningen.<br />
– Dere selger spesielt mange julemerker.<br />
Hva gjør dere konkret?<br />
– Alle har sine kontakter som de benytter<br />
seg av. Kontakter er viktig. Selv<br />
bruker jeg alle kontakter – og utnytter<br />
dem. En stor bank kjøper mange julemerker<br />
hvert år, og jeg har noen butikker<br />
som også er faste kunder. Du vet,<br />
mange forretninger sender mye post.<br />
Det blir mange julemerker. Og så ringer<br />
jeg til alle gamle kunder hvert år. Når<br />
vi er blitt kjent er det noen ganger nok<br />
bare å ringe. Jeg spør om de vil ha det<br />
samme som i fjor. Det vil de som regel,<br />
men jeg er nødt til å ringe dem først.<br />
Gå til topps<br />
– Det gjelder å benytte alle anledninger.<br />
Mannen min kjenner næringslivet<br />
40 nr. 1 - <strong>2009</strong><br />
i byen og vet hvem som er sjef. Jeg er<br />
heldig sånn. Jeg kjenner ikke sjefene<br />
selv, men jeg kjenner noen som kjenner<br />
sjefen. Det er det mange som gjør.<br />
Når jeg skal kontakte en ny bedrift eller<br />
aktuell kjøper, gjelder det først å finne<br />
veien til toppen.<br />
Da Ellen Midtvik tok kontakt med en<br />
lokal sparebank, ville de gjerne kjøpe<br />
julemerker. Like fullt gikk hun til banken<br />
og leverte julemerkene. På den måten<br />
skaper hun en relasjon til kjøperen;<br />
de har et ansikt som de kjenner og husker<br />
når hun ringer igjen året etter.<br />
– Får du mange nye kunder?<br />
– Jeg får ikke ja hver gang. Og i hvert<br />
fall ikke første gangen jeg spør. I fjor<br />
kontaktet jeg et stort eiendomsselskap<br />
her i Larvik. Jeg undersøkte litt på forhånd<br />
og spurte mannen min ut om sjefen.<br />
Tror du ikke moren hans var sanitetsdame?<br />
Det er selvsagt lettere å få ja<br />
når folk har en forbindelse til N.K.S.<br />
Tenker langsiktig<br />
– De kjøpte ikke julemerker likevel. Da<br />
jeg ringte dagen etter svarte eieren av<br />
selskapet at ”det ble ikke noe i år”. Det<br />
er jo greit. Så jeg sendte et hefte julemerker<br />
og en informasjonsbrosjyre om<br />
Som varme hveteboller: Ellen Midtvik solgte utrolige 565 hefter med julemerker!<br />
hva N.K.S. gjør. I brevet skrev jeg ”bare<br />
bruk julemerkene”. Så håper jeg han<br />
kjøper av meg neste år, selv om det altså<br />
ikke ble noe salg denne gangen. Jeg gir<br />
meg ikke, sier Midtvik.<br />
– Jeg er ikke fornøyd med å selge for<br />
bare 25 kroner. Når noen kjøper for<br />
500 kroner – da liker jeg det. Nye kunder<br />
skriver jeg inn i listen sammen med<br />
navnet på min kontaktperson. Jeg må<br />
alltid møte nye kunder personlig. Da vet<br />
de hvem jeg er når jeg ringer igjen neste<br />
år. En av de faste kundene er en bedrift<br />
som hadde flyttet til en ny bygning<br />
siden sist. Derfor tok jeg turen innom<br />
dem. Kanskje er det flere bedrifter der,<br />
tenkte jeg. Det var det jo…<br />
– Hvordan rekker du alle disse besøkene?<br />
– Det går gjerne en uke hvert år. Jeg<br />
gir meg jo ikke. Om jeg er heldig, får<br />
jeg solgt mye i løpet av en dag. Jeg har<br />
sluttet i jobben på skolen, så jeg har tid<br />
nok.<br />
Alt blir solgt<br />
– Det er kanskje lett for deg som bare<br />
har store kunder?<br />
– Jeg har da mange som ikke er så store<br />
også. Jeg går alltid med julemerker i<br />
vesken. Når jeg møter noen skyver jeg<br />
heftene bort til dem over bordet. Da<br />
kan de ikke så lett si nei…<br />
Larvik <strong>Sanitetsforening</strong> gir seg ikke<br />
med de heftene som kommer i første<br />
omgang. Anne Berit Breisjøberget ved<br />
Forretningskontoret har det med å legge<br />
ved noen ekstra hefter når hun sender<br />
julemerkene. Likevel blir ingen liggende<br />
igjen. Alt blir solgt.<br />
– Når folk forteller meg at de ikke sender<br />
brev og julekort lenger, foreslår jeg<br />
rett og slett at de bruker dem sammen<br />
med pakkelapper på julegavene eller<br />
postpakker. Du støtter en god sak, sier<br />
jeg. Og så blir det lettere å selge julemerker<br />
når folk ser at de brukes. Det er<br />
ikke sant at ingen kjøper julemerkeheftene<br />
våre lenger. Julemerker selger!
Jubilerende foreninger<br />
– vi gratulerer!<br />
Forening Fylke Stiftelsesdato<br />
50 årsjubileum<br />
Breieli Vestfold 01.01.1959<br />
Haukerød Vestfold 01.jan<br />
Store Bergan Vestfold 01.jan<br />
Vesterøy Vestfold 01.jan<br />
Helgerød Vestfold 01.jan<br />
Huske Nordland 13.jan<br />
Øverbygd Troms 12.feb<br />
75 årsjubileum<br />
Asmundvåg S-Trøndelag 10.01.1934<br />
Majavatn Nordland 09.jan<br />
Salsbruket N-Trøndelag 12.jan<br />
annonse<br />
Forening Fylke Stiftelsesdato<br />
90 årsjubileum<br />
Dale Møre-Romsdal 10.02.1919<br />
Øksfjord Finnmark 23.mar<br />
100 årsjubileum<br />
Haltdalen S-Trøndelag 24.01.1909<br />
Dovre Oppland 31.jan<br />
Brønnøysund Nordland 02.feb<br />
Leinstrand S-Trøndelag 09.mar<br />
Rennebu S-Trøndelag 15.mar<br />
nr. 1 - <strong>2009</strong> 41
Sanitetsnorge rundt<br />
42 nr. 1 - <strong>2009</strong><br />
Målet med omsorgsberedskapsgrupper<br />
er blant annet<br />
å få til et forpliktende samarbeid<br />
med offentlige myndigheter<br />
i alle kommuner hvor<br />
det finnes sanitetsforeninger.<br />
<strong>Sanitetsforening</strong>ens omsorgsberedskapsgruppe<br />
i Eid<br />
kommune (Nordfjordeid og<br />
Kjølsdalen sanitetsforeninger<br />
i Sogn og Fjordane) skrev under<br />
avtalen med kommunen<br />
8. september. Det sier noe om<br />
oppstartsiveren. Den 17. og<br />
18. september var <strong>Sanitetsforening</strong>ensomsorgsberedskapsgruppe<br />
i Eid kommune<br />
i full virksomhet under den<br />
store øvelsen Møre Jarl!<br />
Næring til mannskapet<br />
Også store, sterke karer trenger næring. Her<br />
serverer Sanitetskvinnene i Eid kommune fra<br />
vaffelfatet til en av kommunens politimenn.<br />
Spørsmålet ble stilt av organisasjonsleder<br />
Sølvi Lundgård<br />
da hun snakket om ”Frivillige<br />
organisasjoners rolle i<br />
samhandling om folkehelse”<br />
under den nasjonale folkehelsekonferansen<br />
som ble holdt<br />
i Molde 18. September, der<br />
350 deltakere fra forskjellige<br />
kommuner deltok.<br />
Sølvi fortalte om N.K.S. som<br />
pionerorganisasjon, og la vekt<br />
på den betydningen foreningen<br />
har hatt som pådriver under<br />
oppbygging av dagens velferd,<br />
med folkehelsearbeid og innsats<br />
for å bedre levekårene for<br />
kvinner, barn og familier. Hun<br />
snakket varmt om satsningen<br />
på kvinnehelse, forskning og<br />
Friluftstur<br />
i regi av ” Narvik Unge Sanitet”<br />
I slutten av september 2008,<br />
startet fem damer i Narvik<br />
"Narvik Unge sanitet", med<br />
god støtte og under veiledning<br />
fra Frid Opdal i Narvik<br />
sanitetsforening. I samarbeid<br />
med Ofotens friluftsråd ble<br />
første aktivitet en friluftstur<br />
for nytilflyttede familier, og<br />
barnefamilier med minoritetsbakgrunn.<br />
Turen var lagt til en<br />
gapahuk i en skog kalt Jaklaskogen.<br />
Her skulle kontakter<br />
knyttes ved hjelp av frisk luft,<br />
pølser, brød, saft, kaffe, frukt,<br />
sitteunderlag og overraskelser<br />
til barna. "Narvik Unge sanitet"<br />
tenkte at med gode forberedelser<br />
og praktisk tilrettelegging,<br />
ville terskelen for å bli med på<br />
tur være langt lavere enn hvis<br />
deltagerne skulle ta med alt<br />
selv. Kraftig markedsføring, og<br />
entusiastisk iver lyktedes. Innledende<br />
økonomisk støtte fra<br />
Ofotens friluftsråd på 10 000<br />
kroner, samt godt samarbeid<br />
med lokalt næringsliv, ga også<br />
pølser og brød, velvillig utlån<br />
av grill, termosdunker til saft<br />
og kaffe, små reflekser til barna,<br />
og sitteunderlag og sekker<br />
med ved for farmor. For at det<br />
skulle være lett å finne stedet<br />
for oppmøtet, ble stien merket<br />
med fakkelbokser, mens frivil-<br />
omsorgsberedskap. Utfordringen<br />
til kommunene var klar:<br />
Gjør avtaler med sanitetskvinnene<br />
og innlemm dem i kommunenes<br />
beredskapsplaner.<br />
Under hele innlegget understreket<br />
hun hvor viktig de<br />
frivillige organisasjonene har<br />
vært og fortsatt er. Samhandling<br />
og samvirke mellom fri-<br />
lige tok i mot deltakerne.<br />
– Det kom i overkant av hundre<br />
mennesker med stort og<br />
smått! Dette var mange flere<br />
enn vi hadde våget å håpe på.<br />
Vi var rett og slett overveldet<br />
over det store oppmøtet! Det<br />
var masse barnevogner i skogen,<br />
store og små barn, store<br />
og små familier, besteforeldre,<br />
nytilflyttede, men dessverre<br />
svært få med minoritetsbakgrunn,<br />
forteller Eva Vassdal,<br />
leder i Narvik Unge sanitet.<br />
– De som var der med minoritetsbakgrunn<br />
ga uttrykk for at<br />
de hygget seg, og vi håper at<br />
kanskje de som var med denne<br />
gangen kan klare å få med seg<br />
flere neste gang vi arrangerer<br />
noe lignende. Flere av de<br />
som deltok ga uttrykk for at<br />
de kunne tenke seg å bli med i<br />
<strong>Sanitetsforening</strong>en.<br />
– Vi synes dette var en herlig<br />
start for foreningen vår. Det var<br />
rett og slett helt fantastisk at<br />
så mange møtte opp og at de<br />
virkelig koste seg!<br />
Innsendt av Eva Vassdal, leder,<br />
Narvik Unge sanitet<br />
Mulig å måle verdien av ”Faktor X” før vi ser hva som er blit<br />
villig sektor og offentlig sektor<br />
er viktige faktorer når velferd<br />
skal utvikles. Det krever at<br />
frivillige organisasjoner ligger<br />
i front. Det er merverdien som<br />
blir skapt av frivilligheten som<br />
kalles ”Faktor X”.<br />
Innsendt av Sissel Hagerup<br />
Heggdal, Fylkessekretær og<br />
infokontakt Møre og Romsdal
”Saniteten er noe<br />
trygt som har vært<br />
der bestandig”<br />
Den 25. oktober feiret Straumbygda<br />
<strong>Sanitetsforening</strong> i Nordland<br />
sitt 80-årsjubileum. Hele<br />
bygda var invitert på ungdomshuset<br />
til middag med kaffe,<br />
kaker og litt underholdning.<br />
Mange gode ord vanket det<br />
under middagen. ”Saniteten<br />
er noe trygt som har vært der<br />
bestandig” – som en uttrykte<br />
det. En trivelig kveld for alle!<br />
Innsendt av Grete Brendberg,<br />
leder i Straumbygda<br />
t borte?<br />
Nye bord og<br />
skolelunsj til<br />
Jaren skole<br />
Jaren sanitetsforening har<br />
stått bak skolelunsj og en<br />
pengegave til Jaren skole.<br />
10 000 kroner har muliggjort<br />
nye bord som kan brukes ved<br />
ulike sosiale arrangementer,<br />
og rektor Inger Jåvold er<br />
strålende fornøyd. Sanitetskvinnen<br />
Edith Fallang benyttet<br />
skolelunsjen til å fortelle<br />
elevene om hva <strong>Sanitetsforening</strong>en<br />
ellers arbeider med.<br />
Et høydepunkt er at N.K.S til<br />
sammen har samlet inn én<br />
million kroner, som har gått<br />
til Grendehuset Marienlyst<br />
på Jaren, kunne hun fortelle.<br />
Sølvi Lundgård på talerstolen<br />
under konferansen.<br />
Jentekonferanse på Hvaler<br />
70 spente ungdomsskolejenter<br />
fra 8-10. klasse møtte<br />
opp i Hvalers nye rådhus til<br />
Jentekonferanse i november.<br />
En BANGSTART og full oppmerksomhet<br />
sørget Knut Jørgen<br />
Røed Ødegård for, norsk<br />
astrofysiker som er kjent for<br />
sitt glødende engasjement for<br />
verdensrommet. Det var jentenes<br />
eget ønske om et astrologiforedrag.<br />
På programmet<br />
sto også foreningens egen<br />
generalssekretær Anne-Karin<br />
Sunn lunsj<br />
og penger til<br />
frukt på Ringmoen<br />
skole<br />
Viker <strong>Sanitetsforening</strong> har vært<br />
på besøk på Ringmoen skole<br />
med sunn lunsj i kurven. Skolen<br />
ligger i Ådal, og har naturen<br />
rett utenfor skoleporten. Her<br />
tilbringes mang en uteskoledag<br />
for de 33 elevene som går der.<br />
Lunsjen er en god, gammel<br />
tradisjon til glede for både<br />
skolen og foreningen. Under<br />
lunsjen forteller foreningen om<br />
seg selv og hva de jobber med.<br />
– Vi støtter opp i bygda vår, gir<br />
blant annet til våre hjertesaker<br />
som kreft, barn og unge, psykiske<br />
lidelser og til andre gode<br />
formål, forteller Ragnhild Viker<br />
i <strong>Sanitetsforening</strong>en i Viker.<br />
Denne gang ble det også overrakt<br />
2.500 kroner til innkjøp av<br />
frukt. Det var meget populært.<br />
Viker <strong>Sanitetsforening</strong> brenner<br />
for nærmiljøet sitt, og håper at<br />
skolen får bestå, slik at de kan<br />
komme igjen neste høst for å<br />
servere elevene en ny lunsj.<br />
Nygård, med et foredrag om<br />
“Jenter i ledelsen.” Anne-<br />
Karin hilste jentene fra artisten<br />
Hanne Krogh, som sendte<br />
oppmuntrende ord: ”Alle<br />
drømmer kan oppfylles hvis<br />
vi bare vet hva drømmen er.”<br />
Anne-Karin ga av seg selv, og<br />
brukte eksempler fra egen<br />
historie relatert til konferansens<br />
motto: Våg å velge – våg<br />
å være!<br />
Sist på dagsorden var det<br />
teamarbeid i grupper. Jentene<br />
Liadal sanitetslag i Ørsta<br />
feiret 85 års jubileum i 2007.<br />
Samtidig kunne det markere<br />
50 årsjubileum for ”Vidsyn”,<br />
et etterlengtet sanitetshus,<br />
som bygdefolket sto bak.<br />
Engasjerte medlemmer har<br />
vært veldig glade i huset sitt<br />
og tatt godt vare på det. Men<br />
faste utgifter og vedlikehold<br />
av eget hus krever sitt. I dag<br />
renoveres derfor huset i regi<br />
av bygdefolket selv. Nedgang<br />
hadde selv valgt gruppen de<br />
ville være med i. De kunne<br />
velge mellom: sykurs/tekstil,<br />
tegning/maling, matlaging,<br />
kropp-helse/seksualitet og<br />
dans/drama. Her ble det full<br />
aktivitet, og jentene syntes<br />
dette var gøy. Evalueringen<br />
viste at dagen ble positivt<br />
mottatt av de aller fleste.<br />
Noen ville ha en slik dag til<br />
neste år også.<br />
Liadal 85 år. Styret i jubileumsåret. Fra venstre Anne Grete<br />
Juliebø, Karin Sv. Lillebø, Dagrun Sætre og Janne Aklestad.<br />
Liadal fylte 85 og<br />
”Vidsyn” fylte 50<br />
i medlemstall av eldre og<br />
mangel på nye medlemmer<br />
har vært trenden i Liadal.<br />
Men, for fem år siden økte<br />
medlemstallet i bygda. Nå ser<br />
sanitetslaget lyst på livet, og<br />
satser optimistisk på å fremdeles<br />
kunne bidra i N.K.S sine<br />
merkesaker.<br />
Innsendt av styret i Liadal<br />
sanitetslag<br />
nr. 1 - <strong>2009</strong> 43
Til skogs for fastelavnsris<br />
Det er november i Mo i Rana.<br />
Vinteren har latt vente på seg.<br />
Men i Mo i Rana vet de at etter<br />
første frostnatt, bærer det til<br />
skogs! Da må de ut i skogen<br />
for å skjære kvist til den årlige<br />
viktige inntektskilden,<br />
nemlig salg av fastelavnsris.<br />
Skogsturen gjøres med godt<br />
humør og mange ”gullkorn”<br />
har falt i utførelsen av dette<br />
arbeidet. Sanitetskvinnen Eva<br />
Brendås og hennes mann,<br />
skaffer tilgang til skog og<br />
ordner med kvist. Ekteparet<br />
Brattvær sanitetsforening<br />
inviterte elever, barnehagebarn<br />
og lærere på Bakkamyra<br />
skole til julelunsj og<br />
fikk nær 150 til bords. Hvert<br />
år står sanitetskvinnene<br />
bak skolelunsjen, og under<br />
lunsjen tidligere i høst ble<br />
barna også lovet julelunsj,<br />
- og vi må jo holde det vi<br />
lover, sier leder i foreningen,<br />
Edel Neerland. Det var<br />
ikke småtteri på lunsjbordene.<br />
I tillegg til en betydelig<br />
mengde brød, egg og ost,<br />
44 nr. 1 - <strong>2009</strong><br />
tilbyr også lokaler for lagring<br />
av kvisten til de skal pyntes<br />
og buntes.<br />
Ikke bare er rissalget en fin<br />
inntektskilde for laget, men<br />
under skogsturen er det<br />
ofte aktiv vervekampanje.<br />
Mangt et nytt medlem har<br />
blitt vervet etter å ha deltatt i<br />
dette trivelige gjøremålet og<br />
fellesskapet.<br />
Innsendt av medlem<br />
Kitty Neeraas, Mo<br />
En novemberhelg bar det til skogs for medlemmer, venner<br />
og familie i Mo i Rana for å sanke kvist til fastelavnsris.<br />
Felles innsats i flott vintervær.<br />
144 egg, 32 brød, seks<br />
kilo ost og 150 til bords<br />
vanket det godt kjøttpålegg,<br />
seks store glass syltetøy,<br />
makrell i tomat, leverpostei,<br />
baconost med mer. I tillegg<br />
kom pynten; tomater, paprika<br />
og agurk. Måltidet var<br />
et ekstra hyggelig avbrekk<br />
på skoledagen.<br />
<strong>Sanitetsforening</strong>en skjemmer<br />
oss helt bort, uttrykte<br />
en mett og veldig fornøyd<br />
elev til Nordvestnytt, lokalavisa<br />
for Aure, Smøla og<br />
Tustna.<br />
En verdig vinner<br />
av frivillighetspris<br />
i Rana<br />
Det var ni gode kandidater<br />
til frivillighetsprisen i Ranasamfunnet,<br />
men Mo <strong>Sanitetsforening</strong><br />
gikk av med seieren<br />
og fikk prisen. Foreløpig siste<br />
i rekken av gode gjerninger<br />
som er blitt satt ut i livet, er<br />
en million til Helseparken, et<br />
samarbeidsprosjekt mellom<br />
Helgelandssykehuset, avdeling<br />
Rana og Rana kommune.<br />
Men Mo <strong>Sanitetsforening</strong><br />
har mange gode tiltak på<br />
samvittigheten: Mo tuberkulosehjem,<br />
som senere ble<br />
omgjort til et opplærings- og<br />
treningssenter for yrkesvalgshemmede,<br />
ble dernest<br />
til internatskole for gutter<br />
med lærevansker. 1 1994 ble<br />
hjemmet overdratt til kommunen<br />
og da tatt i bruk som<br />
Kløverbakken Dagrehabiliteringssenter.<br />
Sanitetskvinnene sto også<br />
bak kontrollstasjon for mor<br />
og barn allerede før krigen,<br />
og i 1973 ble det nye Sanitetshuset<br />
innvidd med fotpleie og<br />
frisør til subsidierte priser.<br />
Bygging av eldreboliger i<br />
Kløvertun Boligstiftelse<br />
ble innvidd i 1992. Om ikke<br />
dette skulle være nok, så har<br />
<strong>Sanitetsforening</strong>en i årevis<br />
gitt store bidrag til innkjøp<br />
av helseutstyr til sykehus og<br />
sykehjem; dialyseapparat,<br />
hjertekatalysator, EKGapparat<br />
og løfteapparat, for<br />
å nevne noen. Sanitetskvinnene<br />
står også bak eldretreff,<br />
og våren 2008 ga de penger<br />
til hjertestartere i byens<br />
varehus. I mer enn 100 år har<br />
sanitetskvinnene bidratt til å<br />
hjelpe folk. Et gjennomtrengende<br />
stikkord er folkehelse,<br />
sa ordfører Waage under<br />
utdeling av prisen.<br />
Anonym<br />
pengegave gir<br />
unike muligheter<br />
i Selbu<br />
Det er ikke hver dag man får<br />
200 000 kroner inn på kontoen,<br />
og det uten betingelser! Leder<br />
i Selbu <strong>Sanitetsforening</strong>, Brita<br />
Reinås trodde verken det hun<br />
hørte eller så. Men sant var<br />
det, og en anonym giver sto<br />
bak. Takknemligheten er stor.<br />
Pengegaven gir mange muligheter.<br />
Takket av etter<br />
22 år som leder<br />
i Kvæfjord<br />
I 22 år har Marie J. Markussen<br />
vært leder i Kvæfjord,<br />
og hun har trivdes godt i<br />
vervet. Det har vært flere<br />
lærerrike år der hun har<br />
lært både folk og organisasjonen<br />
å kjenne. Kvæfjord<br />
sanitetsforening har hatt<br />
mange prosjekter i disse<br />
årene, og fortsatt vil hun<br />
yte sitt bidrag til foreningen<br />
som nestleder i styret.<br />
Innsendt av Oddrun Vebostad<br />
, sekretær i Kvæfjord<br />
Jeg har vært med så lenge<br />
at jeg har følelsen av at folk<br />
kan lese ”sanitetsforening”<br />
i øynene mine”, sa Marie J.<br />
Markussen da hun ble takket<br />
av etter 22 år som leder i<br />
Kvæfjord.
Mye skjer i Oppegård En storstilt underskriftskampanje<br />
Et nyttig håndhygieneapparat<br />
er blitt donert av Oppegård<br />
sanitetsforening til Høyås<br />
bo- og rehabiliteringssenter.<br />
Apparatet er effektivt, det<br />
avslører umiddelbart om<br />
hendene blir vasket godt nok<br />
for både personalet og andre.<br />
Et utpreget kvalitetssikringstiltak,<br />
for om hendene kan<br />
være rene nok i hjemmemiljø,<br />
er det ekstra viktig med rene<br />
hender i institusjoner, og andre<br />
steder hvor mange mennesker<br />
møtes. Beløpet på kr 25 000<br />
er samlet inn gjennom julemesse<br />
og salg av fastelavnsris,<br />
forteller Berit Vamnes, leder i<br />
Oppegård <strong>Sanitetsforening</strong>.<br />
Oppegård ligger ellers ikke på<br />
latsiden. Her arrangeres også<br />
Grendehusets dag, hvert andre<br />
år. Tradisjonen tro med sjel og<br />
hygge, pølser og kakebuffet i<br />
Vellets vei. På denne dagen ble<br />
Berit Vamnes utnevnt til æresborger<br />
nr. 10 i Oppegård Syd.<br />
Sanitetskvinnen har satt sterke<br />
spor etter seg i lokalsamfunnet,<br />
og smørbrødlisten var<br />
lang, med gode begrunnelser<br />
for den celebre utmerkelse.<br />
I flere tiår har hun vært leder<br />
for speiderne. Som leder av<br />
sanitetsforeningen, har det<br />
vanket penger både til helsestasjoner,<br />
Ski sykehus og<br />
hjemmesykepleien.<br />
Foreningen fylte også 95 år<br />
i oktober, og i den anledning<br />
ble Aase Solberg utnevnt til<br />
æresmedlem etter lang og tro<br />
tjeneste. Med 46 år i ryggen<br />
har hun vært med i alle foreningens<br />
komiteer og utvalg,<br />
også som leder på 1980-tallet.<br />
Innsendt av Kari Larsen,<br />
kasserer Oppegård<br />
Advent i Blaker<br />
Ved avslutning av sanitetsåret<br />
i Blaker, arrangeres<br />
alltid adventsmøte. Møtet<br />
inkluderer andakt av<br />
sognepresten og julesanger.<br />
Tradisjonen tro blir det også<br />
besøk av Lucia tog.<br />
Innsendt av Kari Wold<br />
Mangen, sekretær i Blaker<br />
Leder av Oppegård <strong>Sanitetsforening</strong><br />
Berit Vamnes, ble<br />
utnevnt til æresborger nr. 10 i<br />
Oppegård Syd.<br />
Elever fra 5. klasse ved<br />
Haugtun skole utgjorde<br />
Lucia- toget på adventsmøte<br />
i Blaker.<br />
gjorde susen!<br />
Jordmor ved Time helsestasjon<br />
ga signal om at hun ikke<br />
lenger hadde kapasitet til<br />
å motta det økende antall<br />
gravide som ville komme<br />
til henne. Det medførte<br />
umiddelbar respons fra Time<br />
sanitetsforening. Sanitetskvinnene<br />
mobiliserte raskt<br />
til en underskriftskampanje.<br />
616 underskrifter ble overlevert<br />
til kommunen. Det<br />
hadde effekt. De planlagte<br />
kuttene ble ikke noe av. Midler<br />
ble derimot øremerket til<br />
en fulltids jordmorstilling.<br />
Alle gravide som ønsker det,<br />
får dermed komme til den<br />
kommunale jordmoren.<br />
– Det er sjelden jeg har sett<br />
Med sol ute og inne kunne<br />
Kråkstad <strong>Sanitetsforening</strong> på<br />
sitt maimøte utnevne Ranveig<br />
Nøkleby Pedersen og Marit<br />
Johansen til æresmedlemmer.<br />
De har begge vært aktive medlemmer<br />
i over 40 år, og ofret<br />
mye av sin fritid på foreningens<br />
mange gjøremål. Begge<br />
har vært særdeles aktive med<br />
hensyn til brystkreftundersø-<br />
noen engasjere seg så mye<br />
for vårt arbeid. Jeg er utrolig<br />
imponert over sanitetskvinnene,<br />
utbrøt en glad leder<br />
for helsestasjonen, Liv Helga<br />
Lygren Austnaberg, da kommunen<br />
snudde i vedtaket.<br />
Underskriftskampanje i Time<br />
fikk kommunen til å bevilge<br />
penger. 1.nestleder i N.K.S.<br />
Ellen-Sofie Egeland er stolt.<br />
Stor overraskelse for begge,<br />
men vel fortjent<br />
Nye æresmedlemmer i Kråkstad <strong>Sanitetsforening</strong> er Marit<br />
Johansen (t.v.) og Ranveig Nøkleby Pedersen.<br />
kelsene. Ranveig satte disse<br />
i gang og ledet dem i 26 år, to<br />
ganger årlig. Marit har vært<br />
medhjelper, servert kaffe og<br />
kaker til ventende kvinner.<br />
Begge representerer et viktig<br />
bindeledd mellom fortid og nåtid<br />
i foreningens lange historie.<br />
Innsendt av Kari Furuseth ,<br />
leder Kråkstad<br />
nr. 1 - <strong>2009</strong> 45
46 nr. 1 - <strong>2009</strong><br />
annonse
Klepp 100 år<br />
Klepp <strong>Sanitetsforening</strong> feiret<br />
sitt 100 års jubileum i en pyntet<br />
festsal i Klepp rådhus 22.<br />
november. Foreningen er den<br />
største i Rogaland med 800<br />
medlemmer fordelt på tre underavdelinger.<br />
150 medlemmer<br />
hadde meldt seg på til feiringen.<br />
En komité på fire personer<br />
har arbeidet med jubileumsbok,<br />
og alle fikk utdelt denne<br />
ved ankomsten til festen.<br />
I stedet for tale, fremførte ti<br />
damer en prolog der de leste<br />
opp et utdrag fra hvert tiår i<br />
foreningens historie. Dette var<br />
svært populært. Etter god middag,<br />
is, kransekake og kaffe,<br />
ble det tid for sang og spill. To<br />
nye æresmedlemmer ble også<br />
oppnevnt, nemlig Solveig Risa<br />
og Greta Sønneland Reve.<br />
Tynset sanitetsforening<br />
bak nytt utstyr til trimrom<br />
En testamentert pengegave<br />
fra en av Tynsets sanitetsforenings<br />
medlemmer, som<br />
nylig har gått bort, muliggjorde<br />
nytt utstyr til trimrom<br />
og andre aktiviteter ved<br />
Distriktspsykiatrisk senter.<br />
På senteret legges det vekt<br />
på fysisk aktivitet som en<br />
del av terapien, og ett mål<br />
er å mestre nye situasjoner<br />
Brødbakst og grønnsaker<br />
fra egen kjøkkenhage<br />
I 15 år har sanitetskvinner<br />
servert skolefrokost på<br />
Maura skole. Skolen har<br />
gjennom årenes løp vokst<br />
seg til den største skolen i<br />
Nannestad kommune. Da<br />
Gardermoen ble flyplass, steg<br />
antall skolebarn fra 200 til<br />
400. Til tross for økningen av<br />
og oppnå en god følelse ved<br />
det å være i fysisk aktivitet.<br />
Pengene rakk til nesten alt<br />
de ønsket seg; spinningsykkel,<br />
volleyballnett, treningsballer,<br />
pulsklokker med mer.<br />
Et skikkelig løft på utstyrssiden<br />
altså, og både giver og<br />
mottakere fikk se resultatet<br />
av pengegaven. Mye moro for<br />
pengene.<br />
elever, har skolebarna i disse<br />
årene fått hjemmebakt brød<br />
til frokosten, i tillegg til kålrot<br />
og gulrot fra et medlem med<br />
stor kjøkkenhage. Tiltaket er<br />
til felles glede for alle.<br />
Innsendt av Conny Dal, medlem<br />
Stensgård underavdeling<br />
Sanitetskvinner fra Nannestad har i 15 år stått bak skolefrokosten<br />
på Maura skole<br />
Æres den som æres bør<br />
I 2008 var tiden på høy tid<br />
moden for å gi vitale sanitetskvinner<br />
i Stjørdal Halsen<br />
<strong>Sanitetsforening</strong> æresmedlemskap.<br />
I løpet av året ble<br />
seks aktive og driftige sanitetskvinner<br />
utnevnt. Alle har<br />
vært særdeles arbeidsomme,<br />
til eksempel da foreningen<br />
Sparing på sparegris<br />
ga resultat<br />
En formidabel innsats og en<br />
fantastisk lagånd har særpreget<br />
Drevsjø <strong>Sanitetsforening</strong>.<br />
Foreningen har samlet inn<br />
80.000 kroner til en blæreskanner<br />
til helsesenteret i<br />
Engerdal. Små og store beløp<br />
kom inn fra lag, foreninger og<br />
privatpersoner, sammen med<br />
penger fra lotterier og sparegris<br />
på butikken. Skanneren er<br />
en type ultralyd som brukes til<br />
å finne ut hvor mye urin som<br />
er igjen i urinblæra. Mange<br />
ulike diagnoser kan stilles ved<br />
hjelp av denne, og en slipper<br />
dermed å legge inn urinkateter<br />
for å finne ut hva som er<br />
i veien. Skanneren kan også<br />
medbringes i sykebil eller ved<br />
hjemmebesøk av legen, for å<br />
stille diagnoser om nødvendig.<br />
Et helsefremmende tiltak det<br />
står respekt av.<br />
på 70–tallet kjøpte en tannlegebolig<br />
og satte denne i stand til<br />
møtehus. Siden den gang har<br />
det blitt mange ”stå-på” år<br />
for disse sanitetskvinnene.<br />
Innsendt av Solfrid Winther,<br />
kasserer i Stjørdal Halsen<br />
Æresmedlemmer med mange driftige fartsår i Stjørdal<br />
Halsen <strong>Sanitetsforening</strong>. Ellen Gundersen, Aase Fossland,<br />
Mary Aune og Gunvor Søberg. Asbjørg Johannessen og<br />
Erna Nilsen er ikke med på bildet.<br />
Trygghetsalarmer i<br />
Vestby bedrer livskvalitet<br />
i hverdagen<br />
Trygghetsalarm for alle som<br />
trenger det, er målet i Vestby.<br />
Takket være Vestby sanitetsforening<br />
er nå hjemmetjenesten<br />
nærmere dette målet.<br />
Foreningen har spandert ti<br />
trygghetsalarmer. De fleste vil<br />
bo hjemme så lenge de kan.<br />
Vi stiller derfor gjerne opp når<br />
hjemmetjenesten sier de ønsker<br />
seg noe, sier Berit Helleve<br />
Asdal, leder av Vestby sanitetsforening.<br />
Trygghetsalarmene<br />
går til Hjelp 24-sentralen, som<br />
igjen varsler rette instans.<br />
Alarmene skaper trygghet, og<br />
de blir ikke misbrukt, understreker<br />
Marit Sørgård, assisterende<br />
leder i hjemmetjenesten.<br />
Brukeren vet at han eller hun<br />
får hjelp hvis det trengs. En<br />
kjærkommen gave!<br />
nr. 1 - <strong>2009</strong> 47
annonse<br />
B-Abonnement<br />
<strong>Norske</strong> <strong>Kvinners</strong> <strong>Sanitetsforening</strong><br />
Munthes gate 33<br />
0260 Oslo