337 Gaularvassdraget, Nystølen-Sværefjorden-Hårklau-Gjerland ...
337 Gaularvassdraget, Nystølen-Sværefjorden-Hårklau-Gjerland ...
337 Gaularvassdraget, Nystølen-Sværefjorden-Hårklau-Gjerland ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
otsvatnet (austsida) og Trollabotsvotni (vestsida) går ei viktig<br />
trekkrute over til Balestrand og <strong>Sværefjorden</strong>. Her kan damMen ved<br />
Risbotsvatnet, trafikk i anleggstida og tippen i austenden av<br />
vatnet verke som stengsel. Ut frå dei feltopplysningane vi har, er<br />
det mogeleg at ei demming av Risbotsvatnet på mindre enn 5-10 m<br />
kan tolereast av hjorten. Men med ei planlagt heving på 21.5 m<br />
vert trekket øydelagt, og det er usikkert om hjorten kan leggje om<br />
dei gamle trekkvanane.<br />
Bortsett frå dette siste hjortetrekket der stengslene er mange<br />
og permanent, er det vanskeleg å vite om dyra berre vil reagere i<br />
anleggstida, eller om skadeverknadene vert langvarige.<br />
Når det gjeld hønsefuglar vil dei gode lirype- og orrfuglbiotopane<br />
frå Nystølsvatnet ned mot Myravatnet bli mykje uroa av anleggstrafikk<br />
og kraftliner særleg vil låge kraftliner vere uheldig for<br />
orrfugl. Redusert vassføring i elvane vil gje vegetasjonsendring i<br />
gode beiteområde for lirype, men det er uvisst kva innverknad det<br />
vil få.<br />
Når det gjeld våtmarksfugl er Fyllingsvatnet av stor regional<br />
verdi. I sørenden av vatnet er det godt utvikla strandvegetasjon,<br />
og område har spesielt stor verdi for hekkande ender. Heile<br />
sommaren er det mykje kvinender i vatnet, noko som tyder på ein<br />
rik botndyrfauna. Fyllingsvatnet vil få knapt 50 % redusert<br />
gjennomstrøyming over året og det kan påverke vegetasjon og næringsprodusjon<br />
- noko som igjen kan gå ut over verdien som våtmarksområde.<br />
Ut<br />
Framføring av veg og kraftline til Tredjevatn, samt bygging av ein<br />
lang betongdam og mykje anleggsaktivitet kan kome i konflikt med<br />
viktige hjortetrekk til Jølster og Fjærland. Problema er knytta til<br />
anleggsperioden, og hjorten vil truleg vere i stand til å tilpasse<br />
trekket til den nye situasjonen.<br />
Området nord for Haukedalsvatnet høyrer med til Sunnfjord' villreinområde.<br />
Reinstamma her vil bli påverka av anleggsaktivitet og<br />
den svært sterke reguleringa av <strong>Gjerland</strong>sisvatnet. Villreinen i<br />
dette fjellområdet er sårbar p.g.a. terreng, snøforhold og beitetilhøve,<br />
og uroing kan få store negative følgjer. Det er antyda ein<br />
trekkveg over <strong>Gjerland</strong>sisvatnet, og med ei så sterk nedtapping og<br />
usikre istilhøve er dette ei farleg felle for dyra.<br />
Endra vegetasjon langs elvar med redusert vassføring vil påverke<br />
orrfuglbiotopane nord for <strong>Gjerland</strong>. I tillegg vil sterkt trafikerte<br />
vegar og anleggkraftliner verke negativt.<br />
To våtmarker av stor regional verdi, deltaområda ved innlaupet til<br />
Haukedalsvatnet og Grøningstølsvatnet, vert påverka ved dette alternativet.<br />
Det vil særleg gå ut over hekking av andefugl og fossekall.<br />
Desse to deltaene som er lite påverka av menneskeleg aktivitet<br />
vil få redusert verdi som type- og referanseområde. Våtmarkene<br />
yed Frøysland og Myra har stor lokal verdi som trekk- og hekkelokalitet<br />
for ender. Den godt utvikla strandvegetasjonene og vierkrat-