Jeg + privat næringsliv = sant - Samfunnsviterne
Jeg + privat næringsliv = sant - Samfunnsviterne
Jeg + privat næringsliv = sant - Samfunnsviterne
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
TIDSSKRIFT FOR SAMFUNNSVITERNE 3 • 2012<br />
SAMFUNNSVITEREN<br />
<strong>Jeg</strong> + <strong>privat</strong> <strong>næringsliv</strong>= <strong>sant</strong>!<br />
TIDSSKRIFT FOR SAMFUNNSVITERNE 3 - 2012 • Side 1
REDAKTØR: GUNN KVALSVIK<br />
Gunn Kvalsvik<br />
JObbER OgSå I pRIVAT NæRINgSlIV<br />
For nokre veker sidan var det semesterstart<br />
ved landets høgskular og universitetet.<br />
Tusenvis av studentar fortsetter<br />
eller startar sine studiar. Av disse er det<br />
eit firesifra tal som har valt å studere eit<br />
humanistisk eller samfunnsvitskapeleg<br />
fag.<br />
Det er grunn til å tru at motivasjonen<br />
bak val av fag varierer før som no;<br />
medan nokre har konkrete karrieretankar,<br />
er nok dei fleste styrt av interessa<br />
for faget eller av tilfeldigheiter. Uansett,<br />
eit studielaup fordrar draumar, og etterkvart<br />
som åra går vert framtidsutsiktene<br />
klårare og klårare.<br />
Fram til nylig har vår kunnskap i stor<br />
Samfunnsviteren er organ for <strong>Samfunnsviterne</strong><br />
Redaktør: Gunn Kvalsvik<br />
Redaksjonsråd: Gunn Kvalsvik, Solveig Vivill Vinsrygg,<br />
Nessim Ghouas, Adelheid Mortensen Huuse, Kristin Haugan,<br />
Knut Aarbakke og Torun Høgvold Enstad<br />
grafisk Utforming: Gunn Kvalsvik<br />
Opplag: 9500<br />
Ansvarlig utgiver: <strong>Samfunnsviterne</strong><br />
Trykk: DMT<br />
grad blitt nytta innanfor undervisning,<br />
forsking og forvaltning. Ikkje<br />
så oppsiktsvekkande kanskje, sidan<br />
vi innanfor desse områda er viktige<br />
bidragsytarar med vår kunnskap. Det<br />
tyder at om vi går i same sporet som<br />
vi har gjort sidan faga tok plass her til<br />
lands, så vil de aller fleste av studentane<br />
med ”humsam”-bakgrunn verte<br />
forvaltarar.<br />
Spørsmålet er om det ikkje er på tide å<br />
utvide territoriet. Eller spurt på eit anna<br />
vis; i eit samfunn som stadig blir meir<br />
kunnskapsbasert, er det kanskje naturleg<br />
å tenkje breiare når vi skal vurdere<br />
jobbar i framtida. Vi snakkar sjølvsagt<br />
om toget i retning <strong>privat</strong> <strong>næringsliv</strong>.<br />
I dette nummeret av magasinet har<br />
vi både sett på status og intervjua<br />
”humsamarar” som har teke spranget<br />
inn i <strong>privat</strong> <strong>næringsliv</strong> anten som<br />
gründerar, via trainee-tilbod eller berre<br />
rett og slett søkt seg jobb og fått den.<br />
Marte Grindaker fortel om jobben i<br />
Marin Harvest og gjev råd om korleis<br />
ein bør agere heilt frå studietida når ein<br />
ynskjer uttradisjonelle yrker. Ein annan<br />
god veg inn mot <strong>privat</strong> sektor er via<br />
trainee-ordningar. På Vestlandet har dei<br />
hatt stor suksess i det som av mange<br />
Side 2 • TIDSSKRIFT FOR SAMFUNNSVITERNE 3 - 2012<br />
omtalast som uvanlege koplinga. Og<br />
kvifor kan du ikkje starte for deg sjølv,<br />
slik fire litteraturvitarar har gjort?<br />
Ein av dei som ynskjer fleire av oss<br />
overalt, er leiar for Utdannings- og<br />
forskingskomitéen ved Stortinget, statsvitaren<br />
Marianne Aasen. Ho skildrar ei<br />
framtid der utdanning og kompetanse i<br />
stadig større grad vil ta plass. Det same<br />
ynsket ytrar Knut Aarbakke, i styrets<br />
spalte. Han snakkar om haldningsendringar<br />
både hjå studentar, humsamarar<br />
og ikkje minst <strong>næringsliv</strong>et.<br />
Ein årets nye studentar, er tantebarnet<br />
mitt Antonia, som nettopp starta ved<br />
sosiologisk institutt ved Universitetet<br />
i Stavanger. Når eg spør henne kvifor<br />
sosiologi, er svaret klart fundert i samfunnsinteresse.<br />
Jobbdraum derimot, er<br />
svært vagt. Som tante gleder eg meg<br />
til og fylje ho, og andre, i vegen vidare.<br />
Kanskje vil det være slik at om seks år<br />
at arbeidslivet har snudd litt på seg, og<br />
Antonia ser heilt nye dører? Eg både<br />
håper og trur det!<br />
Utgave - materiellfrist - distribusjon<br />
01/12- 02. mars - uke 12 (mars)<br />
02/12 - 01. jun - uke 25 (juni)<br />
03/12 - 03.september - uke 38 (september)<br />
04/12 - 09. november - uke 48 (desember)<br />
Annonseformat og priser:<br />
Format - Pris (farger/sort-hvitt)<br />
1/1 side kr 10 500 (kr 5000) h 240 mm x br 180 mm<br />
1/2 side kr 6000 (kr 5000) h 180 mm x br 120 mm<br />
1/4 side kr 3500 (kr 2500) h 60 mm x br 180 mm<br />
1/1 bakside kr 15 000 NB! Kun farger h 180 mm x br 200 mm<br />
Henvendelser om annonsering og Samfunnsviteren for øvrig rettes til sekretariatet, tlf 22 03 19 06/ post@samfunnsviterne.no<br />
<strong>Samfunnsviterne</strong>, Kr. Augusts gate 9, 0164 OSLO Telefon: 22 03 19 00 Telefaks: 22 03 19 01 www. samfunnsviterne.no
INNHOLD<br />
06<br />
12<br />
16<br />
20<br />
TEMA:<br />
<strong>Jeg</strong> + <strong>privat</strong> <strong>næringsliv</strong> = <strong>sant</strong><br />
Hallo samfunnsviter 04<br />
Vil du til det <strong>privat</strong>e? 05<br />
Fisk er kult! 06<br />
Lønn, utdanning, sektor og kjønn 09<br />
Å fremme egne lønnsinteresser 10<br />
Traineesuksess i vest 12<br />
Medieviter i energibransjen 14<br />
Norge trenger samfunnsvitere 15<br />
Rekordopptak til høyere utdanning 15<br />
Litterær gründersuksess 16<br />
Norske akademikerbedrifter<br />
– best og verst i Skandinavia 18<br />
Studenter om fremtiden 20<br />
Aktuelt<br />
Boktips 19<br />
Når kan jeg kreve fast stilling? 22<br />
Tar pulsen på fremtiden 24<br />
En moderne klassiker 26<br />
TIDSSKRIFT FOR SAMFUNNSVITERNE 3 - 2012 • Side 3
HAllO SAMFUNNSVITER<br />
Marianne Aasen (Ap) er samfunnsviter og<br />
leder av utdanningskomiteen ved Stortinget.<br />
Vi har spurt henne om vår plass i det fremtidige<br />
arbeidlivet og særlig i <strong>privat</strong> <strong>næringsliv</strong>.<br />
Hva er din faglige bakgrunn?<br />
<strong>Jeg</strong> har hovedfag i statsvitenskap, grunnfag<br />
i historie, mellomfag i sosialøkonomi.<br />
Hvor lenge har du ledet utdanningskomiteen<br />
ved Stortinget, og er det en<br />
spennende komite å sitte i?<br />
Siden 2009. Det er svært spennende.<br />
Utdanning er ryggraden i et hvert<br />
moderne samfunn. Opplagt av økonomiske<br />
grunner, men også om samfunnet<br />
skal kunne fungere som et demokrati. Et<br />
demokrati krever opplyste, selvstendig<br />
tenkende mennesker, noe som er en<br />
viktig oppgave for skolen i tillegg til<br />
grunnleggende faglige ferdigheter.<br />
Hvordan vil du beskrive utdanningssituasjonen<br />
i Norge?<br />
I global sammenheng er den i toppsjiktet,<br />
og det skulle bare mangle. Men det er<br />
land som bruker mindre penger på skole<br />
enn oss som har bedre skoler hvor flere<br />
elever lærere mer og hvor barn dermed<br />
er bedre rustet til å møte samfunnet etter<br />
endt skolegang. Derfor har vi absolutt<br />
noe å strekke oss etter.<br />
Har vi vært for liberale og tillatt for<br />
mange å studere det de ønsker heller<br />
enn å fokusere på hvilke behov landet<br />
har?<br />
Det kan hende. Balansegangen er<br />
vanskelig, siden studenter trolig vil være<br />
mer motiverte jo mer interessert de er i<br />
studiet. Samtidig vet vi at mange velger<br />
feil, de er usikre på studievalg og vi<br />
mangler faglærte innen typiske profe-<br />
sjonsstudier som ingeniør, sykepleie og<br />
læreryrket. Derfor har vi de siste årene<br />
opprettet studieplasser nettopp ved disse<br />
profesjonsstudiene.<br />
Offentlig sektor vokser og rekrutterer<br />
blant annet mange samfunnsvitere og<br />
humanister. Trenger vi så mange for å<br />
forvalte våre ressurser?<br />
Den største veksten innen offentlig<br />
sektor er innen helse og omsorg. Det er<br />
ulike fagfolk som skal jobbe i førstelinje<br />
med syke og pleietrengende mennesker<br />
vi har mest behov for, også i framtiden.<br />
Det betyr større organisasjoner og økt<br />
behov for administrative støttefunksjoner,<br />
noe som gir jobber til samfunnsvitere<br />
og humanister. Denne sektoren trenger<br />
innovasjon, nye måter å tenke på og<br />
organisere seg på. Samfunnsvitere og<br />
humanister med arbeidserfaring vil ha<br />
mye å bidra med i så måte.<br />
Vi ser et klart mønster i at noen utdanningsgrupper<br />
velger <strong>privat</strong> <strong>næringsliv</strong>,<br />
mens andre dominerer offentlig sektor.<br />
Hva mener du om dette?<br />
Det er uheldig. <strong>Jeg</strong> tror at de største<br />
mulighetene for utvikling og innovasjon<br />
ligger i gråsonene: Mellom yrkesgrupper,<br />
mellom fagområder og mellom sektorer.<br />
Som nasjon ville vi tjent på at det var<br />
naturlig for alle å ha arbeidserfaring både<br />
fra offentlig og <strong>privat</strong> virksomhet, for<br />
det er mye å lære av andre som jobber<br />
under forskjellige rammebetingelser enn<br />
det en er vant med.<br />
Side 4 • TIDSSKRIFT FOR SAMFUNNSVITERNE 3 - 2012<br />
Hvordan kan en motivere <strong>næringsliv</strong><br />
og nyutdannede til å tenke nytt – for å<br />
spre kompetansen?<br />
Kampen om den beste og mest kompetente<br />
arbeidskraften er allerede stor, og<br />
den vil tilspisse seg i årene som kommer.<br />
Arbeidslivet, både offentlig sektor og<br />
<strong>næringsliv</strong>, vil måtte tenke nytt. Det<br />
samme vil universitet og høyskoler måtte<br />
gjøre. De vil bygge ned både formelle og<br />
mentale barrierer omkring definisjon av<br />
kompetanse og utvikling av kompetanse<br />
og utdanning. De beste vil gå foran og<br />
vise vei.<br />
Hvordan tror du Norge vil se ut<br />
”kunnskapsmessig” i 2050?<br />
Utdanning vil være enda viktigere, og<br />
jeg tror realkompetanse vil få en større<br />
plass, og vi vil da ha bedre måter å<br />
dokumentere slik kunnskap på. <strong>Jeg</strong> tror<br />
sluttkompetanse blir verdsatt enda mer<br />
og at personlige egenskaper kombinert<br />
med arbeidserfaring og formell utdanning<br />
i større grad vil være integrert i hverandre<br />
og formalisert. Det vil være enklere<br />
å kombinere ulike utdanninger, altså<br />
skreddersy på tvers av fag og disipliner.<br />
Og etter- og videreutdanning vil være<br />
naturlig for alle.
Knuts hjørne<br />
Vil du til det <strong>privat</strong>e?<br />
Vi har lenge visst det, og det er lansert<br />
en hel masse teorier om hvorfor.<br />
Samfunnsvitere og humanister er lite<br />
representert i <strong>privat</strong> sektor og som<br />
gründere. Men vil vi egentlig til <strong>privat</strong><br />
sektor?<br />
Hvis du utdanner deg til lærer eller<br />
sykepleier, er det liksom greit at<br />
ikke så mange havner i det <strong>privat</strong>e.<br />
Utdanningene er myntet på jobb i det<br />
offentlige, og vi hører sjelden noen<br />
uttrykke mål om flere sykepleiere eller<br />
lærere i <strong>næringsliv</strong>et. (Det hadde kanskje<br />
ikke vært så dumt…?)<br />
Men hva med oss samfunnsvitere og<br />
humanister? Hvis du tar en master i<br />
nord-amerikastudier, i spansk språk og<br />
litteratur eller i sosiologi – hva da? Er det<br />
gitt at dette er utdanninger som strengt<br />
tatt har mer i <strong>privat</strong> sektor å gjøre? Eller<br />
er man da mer velegnet som gründer og<br />
innovatør?<br />
Svaret er sannsynligvis både ja og nei.<br />
For å ta etablering av ny virksomhet først:<br />
En nylig publisert studie av akademikere<br />
som iverksettere i de tre skandinaviske<br />
land viser at det er dobbelt så stor sjanse<br />
for at du er gründer hvis du er akademiker<br />
enn om du ikke er det. Dette gjelder<br />
imidlertid akademikere generelt, ikke bare<br />
samfunnsvitere og humanister. Og i den<br />
norske delen av studien vises det ganske<br />
klart at det er teknologene som først og<br />
fremst starter for seg selv. Men ser vi til<br />
Danmark, er bildet annerledes. Der er det<br />
blant samfunnsviterne man finner høyest<br />
andel iverksettere. Næringsstrukturen<br />
er selvsagt annerledes i Danmark, men<br />
likevel. Har vi noe å lære?<br />
I Norge viser det seg at det er blant<br />
humanistene vi finner de mest erfarne<br />
gründerne. Faktisk har humanister som<br />
starter for seg selv, 25 års arbeidserfaring<br />
i gjennomsnitt. Dessuten starter<br />
de som regel bare på deltid, og mange<br />
forblir deltidsgründere.<br />
Hva så med øvrig <strong>privat</strong> sektor, jobb<br />
i <strong>næringsliv</strong>et? Ja, vi ser at antallet<br />
medlemmer <strong>Samfunnsviterne</strong> har i<br />
<strong>privat</strong> sektor øker, men ikke noe særlig<br />
mer enn i andre deler av arbeidslivet.<br />
Samtidig vet vi at mange samfunnsvitere<br />
i <strong>privat</strong> sektor jobber i frivillig sektor eller<br />
deler av <strong>privat</strong> sektor med sterk tilknytting<br />
til eller historie fra det offentlige. Ser vi på<br />
den klassiske industrien, finansnæringen<br />
eller handelsnæringen er utbudet av samfunnsvitere<br />
og humanister beskjedent.<br />
<strong>Jeg</strong> tror det er flere grunner til at det er<br />
sånn, og jeg tror ikke det vil bli dramatiske<br />
endringer med det første. Samtidig er jeg<br />
den første til å understreke at det helt<br />
klart burde vært flere samfunnsvitere og<br />
humanister i det <strong>privat</strong>e. For det første<br />
ville det bidra til økt mobilitet av våre grupper<br />
i arbeidslivet på grunn av et større,<br />
samlet arbeidsmarked. Dernest ville det<br />
kunne fått positiv innvirkning på lønnsnivået<br />
for medlemmene, noe som selvsagt<br />
er et grunnleggende mål for en fagforening<br />
som vår. Endelig ville det kunne øke<br />
samfunnsfagenes og HF-fagenes status<br />
i samfunnet som sådan, noe vi også er<br />
opptatt av å bidra til.<br />
Når jeg likevel tror det vil ta tid før vi<br />
ser langt høyere andel samfunnsvitere<br />
og humanister i <strong>privat</strong> sektor skyldes<br />
det først og fremst utdanningenes<br />
profil. Fagene våre er i mange tilfeller<br />
fag for offentlig sektor, og mange skriver<br />
oppgaver og fordyper seg i problemstillinger<br />
som har mest åpenbar relevans for<br />
det offentlige. Dernest er det jo sånn at<br />
man ansetter sine fagfeller. Siviløkonomer<br />
ansetter siviløkonomer, jurister ansetter<br />
JEG + pRIVAT NæRINGSLIV = SANT<br />
jurister og teknologer ansetter teknologer.<br />
Slikt virker konserverende og medfører<br />
følgelig en viss innelåsing av vår kompetanse<br />
i offentlig sektor.<br />
Men så kommer uvegerlig også spørsmålet:<br />
Vil vi egentlig til det <strong>privat</strong>e? Eller<br />
trives vi rett og slett best i stat eller<br />
kommune, også rent faglig?<br />
<strong>Jeg</strong> tror svaret på det ofte er ja. Samtidig<br />
er selvsagt praksis normgivende. Når<br />
de fleste samfunnsvitere og humanister<br />
finnes i det offentlige, ja, da fortsetter<br />
de å gå til det offentlige. Derfor trenger<br />
vi å høre historiene om samfunnsvitere<br />
og humanister som starter for seg selv,<br />
som jobber i Statoil eller som går til<br />
topps i DnB. <strong>Jeg</strong> håper nemlig jeg tar<br />
feil, at vi står rett foran en revolusjon av<br />
skarpe samfunnsvitere og humanister i<br />
<strong>næringsliv</strong>et. Det kan vi trenge, og det<br />
kan <strong>næringsliv</strong>et trenge.<br />
Nøkkelen tror jeg ligger hos oss selv, i<br />
våre holdninger og i våre erfaringer. Så<br />
derfor: Kom dere ut og søk jobb i det<br />
<strong>privat</strong>e, og se særlig mot lederstillinger!<br />
Der har vi mye å tilby, samtidig som det<br />
nesten automatisk vil gi ringvirkninger<br />
ved at også vi selvsagt ansetter ”våre<br />
egne”!<br />
Knut Aarbakke<br />
TIDSSKRIFT FOR SAMFUNNSVITERNE 3 - 2012 • Side 5<br />
Illustrasjon: Hanne Stenli.
JEG + pRIVAT NæRINGSLIV = SANT<br />
Fra Hadeland til lakseparadis:<br />
Fisk er kult!<br />
Den røde tråden i Marte Grindaker (32) sitt arbeidsliv er ønsket om å gjøre en forskjell. Karrieremessig<br />
har det bragt henne til en av toppene <strong>privat</strong> <strong>næringsliv</strong>, Marine Harvest.<br />
Tekst: Gunn Kvalsvik<br />
- <strong>Jeg</strong> har aldri hatt noen konkrete<br />
målsettinger om har styrt verken<br />
utdanning eller senere jobb, sier<br />
Grindaker alvorlig, mens hun blikket<br />
hennes springer frem og tilbake før det<br />
lander på iskaffen som står foran henne.<br />
- At jeg, en innbygding fra Hadeland med<br />
samfunnsvitenskapelig kompetanse,<br />
skulle jobbe med fisk, er derfor ikke noe<br />
verken jeg eller andre kunne forutse,<br />
understreker hun.<br />
Allerede før Marte Grindaker har satt seg<br />
ned på uterestauranten noen kvartaler<br />
fra Marine Harvest sine kontorer i<br />
Oslo, er hun i gang med å snakke. Hun<br />
snakker rett og slett mye - og svært<br />
fokusert.<br />
- Da jobben i Marine Harvest<br />
dukket opp, var det først og fremst<br />
arbeidsoppgavene som fristet. Men<br />
nå, nå er jeg helt hektet på fisk, sier<br />
hun mens ansiktet åpner seg til et<br />
overbevisende smil.<br />
- En nyopprettet stilling som<br />
kommunikasjonssjef og med ansvar<br />
for kontakt med myndigheter – i<br />
et internasjonalt konsern, var helt<br />
etter min kravspesifikasjon. Noen<br />
intervjurunder senere ble jeg tilbudt,<br />
takket ja, og i dag har jeg hatt ett år,<br />
oppsummerer Grindaker.<br />
Marine Harvest<br />
Sånn umiddelbart er det ikke lett å<br />
gjette at Marte Grindaker jobber i det<br />
<strong>privat</strong>e <strong>næringsliv</strong>. Hun er ikledd en<br />
rød jakke, oransje genser og det røde<br />
krøllete håret er samla i en hestehale.<br />
Verken stresskoffert eller den lille<br />
koksgrå dressjakken som er så typisk<br />
for <strong>næringsliv</strong>et, ser ut til å ha noe<br />
med henne å gjøre. Det er tydelig at<br />
kommunikasjonssjefen i Marine Harvest<br />
er mer opptatt av arbeidsoppgavene sine<br />
og produktet enn av kleskoder.<br />
- Vet du at Marine Harvest er verdens<br />
største i verda på laks? Og at vi hver dag<br />
står for 4,2 millioner måltider på verdens<br />
middagsbord? Og at Marine Harvest i<br />
Norge faktisk er like store som Gilde og<br />
Prior til sammen.<br />
Grindakers spørsmål triller over bordet<br />
i det hun forteller hva Marine Harvest<br />
faktisk produserer og bidrar til i verden.<br />
Hun er tydelig stolt av jobben og det som<br />
skjer der.<br />
- For meg er det en spennende å jobbe<br />
der pengene faktisk blir laget – ikke der<br />
de blir brukt, altså i forvaltningen. <strong>Jeg</strong><br />
setter pris på at det også er en del av<br />
velferdssamfunnet – å forvalte pengene,<br />
men det er noe eget ved å være der<br />
verdiene skapes, sier hun.<br />
Grindaker tenker seg om, tar en pause<br />
i ordflommen, trekker pusten, smiler og<br />
sier:<br />
- Det er noe veldig norsk med fisk, noe<br />
Side 6 • TIDSSKRIFT FOR SAMFUNNSVITERNE 3 - 2012<br />
ekte og noe stolt. Noe fysisk. <strong>Jeg</strong> blir nok<br />
tiltrukket av det konkrete og levende og<br />
kjenner at det er inspirerende å jobbe<br />
frem spennende avtaler eller nyvinninger<br />
som ytterligere kan styrke feltet.<br />
Status og myter<br />
Grindaker er klar over at hun er en av<br />
få samfunnsvitere som jobber i <strong>privat</strong><br />
<strong>næringsliv</strong>. Og skulle hun glemme det,<br />
blir hun minnet om det når hun møter<br />
gamle studievenner.<br />
- De fleste er nysgjerrige når jeg forteller<br />
hvor jeg jobber. De fleste stiller spørsmål<br />
som handler om hvor mye jeg jobber og<br />
om lønn. Personlig tror jeg ikke det er<br />
så stor sektorforskjell på akkurat disse<br />
punktene. Mange jobber mye i offentlig<br />
sektor også – det avhenger vel av hvilken<br />
kultur som utvikles heller enn hvilken<br />
næring en er i, sier hun.<br />
En annen stor forskjell mellom<br />
- Det er noe veldig norsk med fisk, noe ekte og<br />
noe stolt. Noe fysisk. <strong>Jeg</strong> blir nok tiltrukket av<br />
det konkrete og levende og kjenner at det er<br />
inspirerende å jobbe frem spennende avtaler<br />
eller nyvinninger som ytterligere kan styrke<br />
feltet.<br />
samfunnsvitere i offentlig versus<br />
<strong>privat</strong> sektor, er hvilken kompetanse<br />
som dominerer i organisasjonen. I et<br />
departement, direktorat eller i en etat<br />
har en mange kollegaer med samme<br />
utdanning. I Marine Harvest er Grindaker<br />
relativt alene.<br />
- Mine kolleger er ofte biologer og
økonomer. For meg er det spennende<br />
fordi jeg fungerer som et supplerende<br />
ledd – den som har en utfyllende<br />
kompetanse og gir andre perspektiver.<br />
Konkret ser jeg jobben min som en<br />
slags oversetterjobb. I praksis betyr det<br />
at jeg kan forklare for eksempel hvorfor<br />
vi får ulike reaksjoner fra omverden,<br />
myndigheter og slikt, forklarer Grindaker.<br />
Kommunikasjonssjefen reflekterer<br />
høyt og snakker om det hun ser<br />
på som kjernekompetansen til<br />
vår utdanningsgruppe. Nemlig<br />
oversetterrollen. Evnen til å fortelle andre<br />
om sammenhenger, samfunnsdynamikk<br />
og å gjøre kompleks kunnskap<br />
tilgjengelig. Og det å kunne åpne dører.<br />
Reisen mot fisken<br />
Da Grindaker avsluttet sin master i<br />
statsvitenskap, var ikke fisk et tema<br />
verken på papiret eller i hodet hennes.<br />
Temaet for oppgaven hennes var<br />
europeiseringen av velferdsdebatten<br />
i noen av medlemslandene i EU. For<br />
Grindaker, som tidligere har vært<br />
nestleder i Europeisk ungdom, var dette<br />
et spørsmål hun var interessert i, som<br />
var spennende å se på og bruke teori fra<br />
vitenskapen for å belyse.<br />
- <strong>Jeg</strong> kommer fra et svært<br />
samfunnsengasjement hjem.<br />
Samfunnsinteressen var med på å<br />
styre studievalg på ungdomsskolen<br />
og senere videregående, men også<br />
universitetsstudier. Fagene ble lettere<br />
når en har interesse for temaene, og<br />
helt frem til Bachelor opplevde jeg at<br />
jeg kunne profitere på at jeg hadde mye<br />
samfunnskunnskap, forklarer hun.<br />
Samfunnsinteressen førte til at Marte<br />
Grindakers ungdomstid var preget av<br />
ulike verv. I tillegg til Europa-bevegelsen<br />
hadde hun lederskapet i Juvente og etter<br />
hvert ble hun nestleder i Actis - Rusfeltets<br />
samarbeidsorgan. Vervene gjorde at hun<br />
ikke hadde muligheter til å jobbe ved<br />
JEG + pRIVAT NæRINGSLIV = SANT<br />
siden av så mye ved siden av studiene,<br />
slik mange andre studenter gjorde, og<br />
i perioder tok vervene mye mer tid enn<br />
studiene.<br />
- Da jeg etter hvert begynte på masteren,<br />
innså jeg at jeg måtte fokusere mer<br />
på faget for å kunne gjennomføre og<br />
å gjøre det bra, og derfor avsluttet jeg<br />
de fleste vervene, sier hun, og forteller<br />
at hun nå bare sitter som vara i styret i<br />
Europabevegelsen.<br />
Første ordentlige jobben<br />
Den første ordentlige jobben etter<br />
endt utdanning fikk Marte Grindaker i<br />
Burson-Marsteller. Ryktet hadde gått<br />
foran henne, hun ble forespurt og brått<br />
befant hun seg i et av Norges største<br />
kommunikasjonsbyrå.<br />
- Jobben fikk jeg nok fordi jeg hadde<br />
mye erfaring fra å jobbe mot media<br />
og med organisasjonsbygging, ikke<br />
nødvendigvis fordi jeg hadde en master<br />
TIDSSKRIFT FOR SAMFUNNSVITERNE 3 - 2012 • Side 7
JEG + pRIVAT NæRINGSLIV = SANT<br />
i statsvitenskap. Det betyr ikke at<br />
utdannelsen ikke er viktig, den ligger<br />
liksom i bunnen og gjør at jeg har mange<br />
verktøy i hvordan en ser på verden.<br />
Gjennom tre og et halvt år fikk<br />
kommunikasjonsrådgiveren god erfaring<br />
i å jobbe mot både <strong>privat</strong> og offentlig<br />
<strong>næringsliv</strong>. Hun forteller om en periode<br />
der hun måtte sette seg inn i en rekke<br />
felt og temaer, der læringskurven var<br />
svært bratt. Oppdrag som hun på grunn<br />
av <strong>privat</strong>e interesser ikke ønsket å være<br />
konsulent for, fikk hun slippe.<br />
- <strong>Jeg</strong> tror det er vanlig i de fleste<br />
kommunikasjonsbyrå at en blir fristilt<br />
dersom en etisk er uenig i budskapet<br />
en skal fronte. Selv om jeg ikke benyttet<br />
meg av det mer enn et par ganger, var<br />
det et viktig punkt for meg.<br />
- Da jobben i Marine Harvest kom, var<br />
det fristende å få jobbe fra innsiden, ikke<br />
“bare” sitte på utsiden og gi råd.<br />
Karriereråd<br />
Selv om hun er statsviter, er det kanskje<br />
heller andre variabler som har bragt<br />
Marte Grindaker akkurat til Marine<br />
Harvest.<br />
- Organisasjonserfaringene mine er uten<br />
tvil det som bragte meg først til Burson-<br />
Marsteller og senere til Marin Harvest,<br />
sier hun uten blygsel. Om jeg skal gi råd<br />
til andre som ønsker seg et jobbløp litt<br />
utenfor normalen, er engasjement og<br />
aktiviteter ved siden av studier like så<br />
viktige som graden. Utvelgelsene skjer<br />
ved at en leter etter det spesielle, det<br />
kreative og det som forteller at du evner<br />
å levere, forklarer hun.<br />
Side 8 • TIDSSKRIFT FOR SAMFUNNSVITERNE 3 - 2012<br />
Om Marine Harvest<br />
Et annet tips fra Grindaker til de som<br />
ønsker seg inn i <strong>privat</strong> <strong>næringsliv</strong>, er å<br />
være mer strategisk i valg av tema på<br />
masteroppgaven. Skriver du om noe<br />
som angår <strong>næringsliv</strong>et, tar kontakt med<br />
bedrifter og så videre, så er det klart at<br />
du i større grad er innenfor enn en som<br />
skriver om forvaltningen.<br />
Fisk var ikke det Grindaker tenkte hun<br />
skulle jobbe med under utdanningen.<br />
Hvor hun er om 20 år har hun ingen<br />
formening om. Det hun imidlertid vet, er<br />
at hun de neste årene skal gjøre folk på<br />
Østlandet klar over hvor stor del av vårt<br />
<strong>næringsliv</strong> som består av nettopp fisk.<br />
• Marine Harvest Norway eies hundre prosent av<br />
Marine Harvest ASA og er en del av Marine Harvest<br />
konsernet, som er verdens største produsent<br />
av atlantisk laks.<br />
• I 2011 produserte Marine Harvest omlag 217 000<br />
tonn laks (sløyd vekt), eller 2,7 millioner måltider<br />
hver dag. Dette tilsvarende omlag 24% av samlet<br />
norsk produksjon. Virksomheten omsatte i 2011 for<br />
omlag 8 mrd kr.<br />
• Med i overkant av 1200 årsverk i Norge, er Marine<br />
Harvest sterkt representert langs kysten, med 207<br />
konsesjoner fra Flekkefjord i sør til Sørfold nord.<br />
De driver avl på egen stamfisk og har hele produksjonskjeden<br />
fra rogn til ferdig filet.<br />
• I Norge driver Marine Harvest fire av verdens<br />
største sjømatfabrikker i Hjelmeland kommune i<br />
Rogaland, Herøy kommune i Møre og Romsdal, Hitra<br />
kommune i Sør-Trøndelag og Herøy kommune i<br />
Nordland. I perioden 2006-2011 har de investert for<br />
510 millioner i de norske fabrikkene. Totale investeringer<br />
i Norge var i 2,1 milliarder 2007-2011.<br />
• Med hovedkontor i Bergen, har konsernet om lag 6<br />
200 ansatte, driver virksomhet i 22 land og selger<br />
sjømat direkte til om lag 50 land.
lønn, utdanning, sektor og kjønn<br />
Fersk SSb statistikk<br />
forteller at<br />
utdanning lønner<br />
seg, og at det<br />
ikke er særlig stor<br />
forskjell i gjennomsnittsinntekt<br />
mellom offentlig<br />
og <strong>privat</strong> sektor.<br />
Og ja, av en eller<br />
annen grunn<br />
lønner det seg å<br />
være mann.<br />
JEG + pRIVAT NæRINGSLIV = SANT<br />
Genier trenger også verktøy…<br />
Kilde: ssb.no<br />
Evalueringsportalen.no<br />
- statens evalueringer samlet på ett sted<br />
TIDSSKRIFT FOR SAMFUNNSVITERNE 3 - 2012 • Side 9
JEG + pRIVAT NæRINGSLIV = SANT<br />
Å fremme egne lønnsinteresser<br />
Mange medlemmer arbeider i virksomheter som ikke er bundet av en sentral eller lokal<br />
tariffavtale som innebærer kollektive lønnsforhandlinger. Disse medlemmene må selv<br />
fremme sine lønnsinteresser. Hvordan bør dette gjøres?<br />
Av Øyvind Anmarkrud, juridisk<br />
rådgiver i <strong>Samfunnsviterne</strong><br />
Hvem må fremme sine lønnsinteresser<br />
selv?<br />
Det er i første rekke medlemmer i <strong>privat</strong><br />
sektor utenfor Virke/HUK-området som<br />
utelukkende må fremme lønnsinteressene<br />
selv, siden det for disse medlemmene<br />
ikke foreligger en tariffavtale<br />
som innebærer kollektive forhandlinger.<br />
Imidlertid er mye av det følgende også<br />
relevant for medlemmer i offentlig<br />
sektor og i Virke/HUK-området fordi<br />
alle medlemmer må forhandle om lønn<br />
ved ansettelse og fordi alle medlemmer<br />
selv kan påvirke sin lønnsutvikling ved å<br />
være bevisst ved fremsettelse av lønnskrav<br />
som den tillitsvalgte skal følge opp.<br />
Vær offensiv!<br />
Vårt aller viktigste råd er at du tør å<br />
fremme dine egne lønnsinteresser. Vår<br />
erfaring er at mange av våre medlemmer<br />
– særlig kvinner – synes det er<br />
vanskelig å argumentere for store lønnsøkninger<br />
fordi det føles griskt og storforlangende.<br />
Her vil vi påpeke at dere stort<br />
sett forhandler med folk som tjener langt<br />
mer enn dere, slik at arbeidsgiverrepresentantene<br />
neppe anser dere for griske<br />
så <strong>sant</strong> det ikke er tale om helt urealistiske<br />
lønnskrav. Dessuten: Sjefen er<br />
(som oftest) ikke din omgangsvenn. Du<br />
vil tape mye lønnsmessig på å forsøke å<br />
være mest mulig sympatisk i lønnssammenheng.<br />
Forskning indikerer at typer<br />
som har egoisme og selvhevdelse som<br />
fremtredende karaktertrekk, tjener mer<br />
enn grunnleggende snille og føyelige<br />
arbeidstakere. Det er trolig ikke oppførselen<br />
i det daglige som først og fremst<br />
medfører begunstigelse for egoistene,<br />
men at disse har lett for å fremme egne<br />
lønnsinteresser.<br />
Vi anbefaler selvsagt ikke en radikal<br />
personlighetsforhandling blant våre<br />
medlemmer i kynismens retning, men<br />
at dere tør å være av de litt tøffe akkurat<br />
når det gjelder lønn, om ikke nødvendigvis<br />
i form, så i alle fall i innhold.<br />
Når bør arbeidstaker snakke om lønn?<br />
I norsk lovverk er det ikke bestemmelser<br />
om lønnssamtaler og lønnsutvikling.<br />
Dermed blir det opp til partene å snakke<br />
om lønn.<br />
For det første har partene mulighet til<br />
å diskutere lønn ved ansettelse. Altfor<br />
mange godtar arbeidsgivers tilbud uten<br />
diskusjon. Ofte er det et forhandlingsrom<br />
ved ansettelse. Hvis det ikke skulle være<br />
det, har du i det minste signalisert lønnsinteresse<br />
som kan komme deg til gode<br />
senere. Lønnsnivået ved ansettelsen<br />
vil være utgangspunktet for alle senere<br />
lønnsreguleringer, så noen tusenlapper<br />
økning som følge av en offensiv holdning<br />
kan ha stor betydning hvis du blir<br />
værende i noen år. Vi anbefaler også<br />
at du forsøker å<br />
få med et punkt i<br />
arbeidskontrakten<br />
om en lønnssamtale<br />
etter omtrent<br />
et halvt års tid og<br />
om årlige lønnssamtaler<br />
dersom<br />
dette ikke er<br />
praksis i virksomheten.<br />
Hvis verken<br />
virksomheten eller<br />
du i kraft av avtale<br />
har noen fast årlig<br />
ordning med<br />
lønnssamtaler, må<br />
du selv vurdere<br />
Side 10 • TIDSSKRIFT FOR SAMFUNNSVITERNE 3 - 2012<br />
når det passer særlig godt å ta opp lønn<br />
som tema med arbeidsgiver. Det kan for<br />
det første aktualiseres som følge av tariffoppgjørene<br />
i arbeidslivet for øvrig. En<br />
årlig justering vil være på sin plass for å<br />
sikre en kjøpekraftforbedring uavhengig<br />
av om det har skjedd store endringer<br />
i arbeidsforholdet. Også utover årlige<br />
samtaler vil det være noen forhold som<br />
kan gjøre det nærliggende å ta opp<br />
lønnsspørsmål. Det vil særlig være<br />
nærliggende hvis du skifter stilling i<br />
virksomheten eller får vesentlig endrede<br />
oppgaver, eller hvis du mottar tilbud eller<br />
er i dialog med annen arbeidsgiver.<br />
Hva er tjenlige argumenter i lønnssamtaler?<br />
Det er særlig tre hovedpoenger som<br />
du bør tenke over før en lønnssamtale:<br />
din verdi for virksomheten, hva andre<br />
med tilsvarende kompetanse tjener og<br />
virksomhetens økonomi. En forutgående<br />
vurdering av disse forholdene vil<br />
gjøre at du bedrer dine forutsetninger<br />
for å forstå arbeidsgivers interesser, og<br />
lØNN I pRIVAT SEKTOR<br />
I norsk lovverk er det ikke bestemmelser om lønnssamtaler<br />
og lønnsutvikling. Dermed blir det opp til partene å<br />
snakke om lønn.<br />
Det er særlig tre hovedpoenger som du bør tenke over<br />
før en lønnssamtale:<br />
• din verdi for virksomheten<br />
• hva andre med tilsvarende kompetanse tjener<br />
• virksomhetens økonomi
Vårt aller viktigste råd er at du tør å fremme dine egne lønnsinteresser. Vår erfaring er at<br />
mange av våre medlemmer – særlig kvinner – synes det er vanskelig å argumentere for store<br />
lønnsøkninger fordi det føles griskt og storforlangende.<br />
det kan hjelpe deg til å komme frem til<br />
et realistisk og offensivt utgangspunkt<br />
hva gjelder lønnsnivået. Dernest får du<br />
vurdere hva du bør argumentere med i<br />
selve samtalen.<br />
Din verdi for virksomheten<br />
Det aller viktigste poenget med tanke<br />
på arbeidsgivers motivasjon i lønnssamtaler<br />
er din verdi for arbeidsgiveren.<br />
Er det en kommersiell virksomhet, vil<br />
spørsmålet i første rekke være hvordan<br />
du påvirker inntjeningen, og hvis det er<br />
en interesseorganisasjon, vil spørsmålet<br />
være hvordan du påvirker kvaliteten på<br />
virksomhetens tjenester.<br />
Du bør argumentere med forhold ved<br />
deg: Den utdannelsen du har tatt er<br />
neppe så sterkt argument i seg selv når<br />
du først er ansatt; det er din samlede<br />
kompetanse og innsats som samlet<br />
sett leder til ditt prestasjonsnivå. Vær<br />
konkret sett hen til det du bidrar med for<br />
virksomheten!<br />
Mange av våre medlemmer er trolig for<br />
nøkterne når det gjelder vurderingen<br />
av sin verdi. Det er gjerne ikke så lett<br />
å forstå at ens arbeid er verdt mange<br />
hundretusener. Spør deg selv hva<br />
konsekvensene for arbeidsgiver vil være<br />
hvis du enten avslår et jobbtilbud eller<br />
velger å slutte i virksomheten – hva må<br />
virksomheten betale for å få lignende<br />
kvalitet på arbeidet? Med dette mener<br />
vi ikke at arbeidstakere i utide bør true<br />
med mulig avgang, men spørsmålene er<br />
viktige å stille seg for å få en forståelse<br />
for arbeidsgivers beveggrunner ved<br />
vurdering av ditt lønnskrav.<br />
Hva tjener andre med tilsvarende<br />
kompetanse?<br />
For å fremme offensive og realistiske<br />
lønnskrav er det fordelaktig å ha innsikt<br />
i lønnsnivå blant andre med tilsvarende<br />
kompetanse. <strong>Samfunnsviterne</strong>s lønnsstatistikk<br />
kan belyse dette. Denne kan<br />
medlemmer laste ned når de er innlogget<br />
på medlemsnettet. Du kan imidlertid<br />
ofte få enda mer presise referanseram-<br />
JEG + pRIVAT NæRINGSLIV = SANT<br />
mer ved å finne ut hva kolleger eller<br />
ansatte i konkurrerende eller liknende<br />
virksomheter tjener. Ta gjerne noen telefoner<br />
til gamle medstudenter! Husk imidlertid<br />
at din verdi for virksomheten kan<br />
være en ganske annen enn hva andres<br />
lønnsnivå tilsier siden formalkompetanse,<br />
stillingsinnhold og arbeidserfaring<br />
ikke er ensbetydende med din verdi for<br />
virksomheten.<br />
Virksomhetens økonomi<br />
Virksomhetens økonomiske situasjon er<br />
avgjørende for dens lønnsevne. Dersom<br />
du ikke har god oversikt over denne, kan<br />
du spørre kolleger eller andre som jobber<br />
med økonomien. Årsrapporten kan<br />
også gi innsikt.<br />
På <strong>Samfunnsviterne</strong>s nettsider kan du<br />
lese mer om argumenter og momenter<br />
som kan tas med i et lønnskrav eller<br />
en lønnssamtale, og du kan kontakte<br />
sekretariatet for rådgivning knyttet til din<br />
situasjon.<br />
TIDSSKRIFT FOR SAMFUNNSVITERNE 3 - 2012 • Side 11
JEG + pRIVAT NæRINGSLIV = SANT<br />
Trainee-suksess i vest<br />
I løpet av fire år har 40 nyutdannede fått jobb på Vestlandet via et unikt trainee-program<br />
levert av Trainee Vest på Karrieresenteret. Mens samfunnsvitere utgjør majoriteten av<br />
traineer, ligger humanister på bunnen.<br />
Tekst: Gunn Kvalsvik<br />
- Ideen om et eget traineeprogram<br />
kom fra Karrieresenteret ved<br />
Studentsamskipnaden i Bergen, sier<br />
prosjektleder i Trainee Vest, Eivind<br />
Olsvik. Han understeker at <strong>næringsliv</strong>et<br />
i regionen ikke var vanskelig å få med<br />
på ideen.<br />
Olsvik, som har vært leder for Trainee<br />
Vest siden oppstarten, forteller at<br />
målet hans først og fremst er å tilby<br />
nyutdannede en god start med en<br />
spennende jobb i regionen, samt å tilby<br />
bedriftene topp nyutdannete kandidater.<br />
- Studentene som utdannes i vår region,<br />
bør få en sjanse til å bruke kompetansen<br />
sin i bedrifter i nærområdet – det er en<br />
vinn-vinn situasjon, sier han.<br />
Fra 7 til 17<br />
Da det første traineeprogrammet<br />
startet i 2008, var syv lokale bedrifter<br />
med i prosjektet, og til ti stillinger kom<br />
det inn 198 søknader. I dag er det 17<br />
bedrifter som er organisert i nettverket.<br />
Søknadsbunkenene ligger nå på 500<br />
kandidater.<br />
- Vi har som mål å få flere<br />
bedriftskunder fordi vi mener vi er et<br />
svært godt redskap for å ansette gode<br />
kandidater. Tilbakemeldingene fra<br />
bedrifter som har brukt oss, har vært<br />
unisont positive, noe som også har vært<br />
pådriver når vi har rekruttert inn flere,<br />
forklarer lederen i Trainee Vest, som tror<br />
at potensialet er mye større både når det<br />
gjelder trainee-kandidater og aktuelle<br />
bedrifter.<br />
Trainee Vests mål er derfor å utvide og<br />
bidra til studentrekruttering til regionens<br />
bedrifter. I deres visjon står det at de<br />
kan bistå alt fra små til store bedrifter,<br />
<strong>privat</strong>e og offentlige.<br />
- Argumenter for å være med i<br />
bedriftsnettverket er mange, sier Olsvik<br />
entusiastisk.<br />
- Det første og viktigste er selvsagt<br />
våre mange suksesshistorier, men<br />
utvelgelsesprosessen og kostnadene<br />
ved å ansette via ordningen gjør<br />
ordningen unik og aktuell.<br />
Et unikt tilbud<br />
Selvsagt finnes det flere tilbydere<br />
av trainee-program i vårt land, og<br />
modellene de er organisert rundt, er<br />
forskjellige. Mange store bedrifter har<br />
for eksempel egne ordninger, og endel<br />
er fagspesifikke. Det unike med Trainee<br />
Vest er at det er et program for mange<br />
Side 12 • TIDSSKRIFT FOR SAMFUNNSVITERNE 3 - 2012<br />
typer fagbakgrunner og oppfordrer<br />
medlemsbedriftene til å tenkte bredt.<br />
- Våre prosesser starter alltid med<br />
at kunden lager en spesifikasjon på<br />
hvilken kompetanse de mener en aktuell<br />
kandidat bør ha. Ofte ser vi at denne blir<br />
svært smal og kanskje også lik det de<br />
kjenner og har i bedriften fra før. I neste<br />
runde går vi derfor mer konkret inn,<br />
stiller spørsmål og prøver å få bestillerne<br />
til å tenke alternativt ettersom vi vet at<br />
denne kompetansen ofte er vanskelig<br />
å oppdrive. Ofte går denne prosessen<br />
i flere runder, og det vi opplever er at<br />
den endelige annonsen oftest er svært<br />
forskjellig fra utgangspunktet og går<br />
mye bredere ut i jakten på den rette, ler<br />
lederen fornøyd.<br />
Den fornøyde latteren bunner ikke i at<br />
han føler at han lurer sine kunder, men
heller at de får til fruktbare prosesser<br />
der bedrifter rekrutterer til nyskapning.<br />
- <strong>Jeg</strong> ser ingen grunn til at for eksempel<br />
en samfunnsviter ikke kan jobbe som<br />
prosjektkoordinator i et drillingsselskap.<br />
Så lenge vedkommende har en CV som<br />
i tillegg til en akademisk utdannelse<br />
forteller om kreativitet og handlingsvilje<br />
– og interesse for feltet, er det en super<br />
match. En akademisk utdannelse er et<br />
redskap som gjør at en kan håndtere<br />
og systematisere kunnskap. Da er det<br />
ikke nødvendigvis avgjørende hva som<br />
er fagområdet, sier Eivind Olsvik.<br />
bredde = suksess<br />
Olsvik, som selv er samfunnsviter,<br />
har etter hvert god erfaring med å<br />
inspirere bedrifter og nyutdannede<br />
til å tenke bredt og å dermed prøve<br />
ut konstellasjoner som vanligvis ikke<br />
gjøres. I rekrutteringsprosessen<br />
går kandidater gjennom<br />
både personlighetstester og<br />
omfattende intervjuer både av et<br />
rekrutteringsselskap og potensiell<br />
arbeidsgiver. Målet er at både kandidat<br />
og bedrift skal finne den beste<br />
konstellasjonen. I tillegg til formell<br />
utdannelse legges det derfor stor vekt<br />
på personlig egnethet.<br />
- Den største gruppa av nyutdannede<br />
som inngår i våre programmer, er faktisk<br />
samfunnsvitere, og rett etter kommer<br />
siviløkonomer fra NHH. I tillegg har<br />
vi kandidater fra høgskolen, jurister,<br />
ingeniører, pedagoger, psykologer og<br />
et par humanister, forteller Olsvik. Han<br />
mener humanister ikke er flinke nok til å<br />
selge seg inn. Når humanister selv ikke<br />
ser for seg at de kan brukes alternativt,<br />
er det vanskelig å overbevise aktuelle<br />
arbeidsgivere.<br />
- Det hadde vært et lite eventyr å<br />
rekruttere inn en språkviter som<br />
forretningsutvikler i Aker Solution. Det<br />
hadde vært flott, og jeg tviler ikke på at<br />
JEG + pRIVAT NæRINGSLIV = SANT<br />
Olsvik, som selv er samfunnsviter, har etter hvert god erfaring med å inspirere bedrifter og nyutdannede til å tenke bredt og å<br />
dermed prøve ut konstellasjoner som vanligvis ikke gjøres. Foto: Trainee Vest.<br />
den rette vedkommende hadde kunne<br />
gjort en strålende jobb, sier han.<br />
Ny høst og ti nye muligheter<br />
I august starter ti nye og heldige<br />
traineer ved bedrifter vest i Norge.<br />
Mentorer blir presentert, interne<br />
trainee-kontakter står klare, og nettverk<br />
med andre i samme situasjon skal på<br />
plass. Og i september blir det fellestur<br />
til Vossevangen. Et delmål for Trainee<br />
Vest er nemlig å gjøre gruppen stolt<br />
over regionen og det den har å by på.<br />
- Det er alltid spennende å bli ordentlig<br />
kjent med nye traineer, og det første<br />
året følger vi dem tett. Våre erfaringer<br />
er heldigvis gode. Vi ser at våre<br />
metoder for å sile ut og prioritere rundt<br />
valgene gir resultater. Så langt kan vi<br />
derfor skilte med full pott, altså at alle<br />
kandidatene har levert som forventet.<br />
Derfor er jeg ikke så veldig nervøs på<br />
om vi har bommet, avslutter Olsvik.<br />
TIDSSKRIFT FOR SAMFUNNSVITERNE 3 - 2012 • Side 13
JEG + pRIVAT NæRINGSLIV = SANT<br />
Medieviter i energibransjen<br />
Med en master i medievitenskap og spansk fra Sør-Amerika var det lite som tydet på at Erik<br />
Borge (34) skulle få en karriere i energibransjen. Koblingen kom i stand gjennom en traineeordning.<br />
Tekst: Gunn Kvalsvik<br />
- Målet mitt har vært å jobbe med kommunikasjon,<br />
og som organisasjonskonsulent<br />
i energi- og infrastrukturselskapet<br />
Bergenhalvøens kommunale kraftselskap<br />
(BKK) får jeg brukt utdannelsen min hver<br />
eneste dag, sier Borge fornøyd.<br />
Spennende prosess<br />
For å forstå Borges vei fra medieutdanning<br />
til energiselskapet BKK må vi tilbake<br />
til august 2009, da han startet som<br />
trainee hos Trainee Vest. Han forteller om<br />
et år som utgjorde en forskjell:<br />
- Å være med som kandidat i rekrutteringsprosessen<br />
til Trainee Vest var i seg<br />
selv en spennende og lærerik erfaring.<br />
Noen utvalgte kandidater gjennomgikk<br />
numeriske og verbale tester, og et rekrutteringsselskap<br />
gjennomfører telefonintervjuer,<br />
før selskapet som skal ha<br />
traineen, siler ut sine toppkandidater.<br />
Tilsammen var det fem kandidater som<br />
møttes til felles intervjudag. Her presen-<br />
BKKs lokaler i Bergen. Foto: BKK.<br />
terte BKK seg og jobben, samtidig som<br />
kandidatene presenterte seg i plenum og<br />
deretter fikk møte arbeidsgiveren alene.<br />
- Det var spesielt å treffe de andre kandidatene<br />
og høre hva slags kompetanse<br />
og egenskaper de hadde. For meg som<br />
jobbsøker var dette en helt ny erfaring.<br />
Fikk jobb<br />
Erik Borge ble valgt ut av de fem, og i<br />
dag jobber han som organisasjonskonsulent<br />
i BKK. Arbeidsoppgavene hans<br />
knytter seg hovedsakelig til ”employer<br />
branding” og organisasjons- og kompetanseutvikling.<br />
Det betyr blant annet at<br />
han de siste tre årene har sittet på andre<br />
siden av bordet når BKK har gjennomført<br />
intervjuer med kandidater for traineestillinger<br />
gjennom Trainee Vest.<br />
- Kombinasjonen av personlig utvikling,<br />
nettverksbygging og kjennskap til <strong>næringsliv</strong>et<br />
i Bergensregionen var det som<br />
gjorde trainee-året til en svært begivenhetsrik<br />
og interes<strong>sant</strong> start på yrkeskarrieren<br />
for min del, sier Erik Borge.<br />
Side 14 • TIDSSKRIFT FOR SAMFUNNSVITERNE 3 - 2012<br />
Erik Borge. Foto: <strong>privat</strong>.<br />
- Det legges stor vekt på hvordan man<br />
i arbeidslivet møter ulike mennesketyper<br />
som man må samarbeide med og<br />
hvordan ens egen personlighetstype kan<br />
innvirke på et slikt samarbeid.<br />
I ettertid har han også sertifisert seg<br />
innen JTI (Jungiansk Type Index) slik at<br />
han selv nå gjennomfører personlighetstester<br />
og samlinger for grupper i BKK.<br />
- Prosjektlederkurset ved BI gav også<br />
verdifull kompetanse, som jeg nå ser<br />
nytten av. I tillegg er selvsagt vennskapet<br />
oss traineer imellom noe som er spesielt<br />
kjekt å ha med seg videre, forteller han.<br />
Energifremtiden<br />
- Å jobbe i et selskap som produserer<br />
fornybar energi og som samtidig sørger<br />
for at strømforsyningen er sikker, gir meg<br />
mye på det personlige plan. Om ti år ønsker<br />
jeg derfor å fremdeles jobbe i BKKkonsernet,<br />
og da med enda større ansvar<br />
enn jeg har i dag, avslutter Borgen.
Norge trenger samfunnsvitere<br />
Tekst: Fredrik Herdlevær Sagafos, Uib<br />
Målet for undersøkelsen har vært å<br />
avdekke hvilke behov samfunnet har av<br />
arbeidskraft innenfor høyere utdanning,<br />
og hvordan UiB møter disse behovene.<br />
Rapporten ble laget av det bergensbaserte<br />
analysebyrået Ideas2evidence og<br />
bygger på analyser av et omfattende og<br />
mangfoldig empirisk datamateriale.<br />
Rapporten forteller at såkalte<br />
«mistilpassede» blant nyutdannede, det<br />
vil si overkvalifiserte, undersysselsatte<br />
og arbeidsledige, har vist seg å være<br />
et forbigående problem blant studenter<br />
ved alle fakultet. Mens mange studenter<br />
opplever vanskeligheter med å finne<br />
seg relevant arbeid de første månedene<br />
etter at de forlater universitetet, synker<br />
antallet mistilpassede radikalt allerede<br />
etter seks måneder. Samfunnsvitere<br />
skiller seg ikke ut i noen retning.<br />
Også fremtidens arbeidsmarked<br />
ser godt ut for potensielle samfunnsvitere.<br />
Kompetanse 2020<br />
peker på en stor økning i etterspørselen<br />
etter høyere utdanning<br />
frem mot 2030. Etterspørselen<br />
etter samfunnsvitere vil øke frem<br />
mot 2030, og en stor del av etterspørselen<br />
vil være i <strong>privat</strong> sektor,<br />
som følge av stadig mer kunnskapsbasert<br />
tjenesteproduksjon.<br />
Ønsker du å studere datamaterialet<br />
selv, kan rapporten Kompetanse<br />
2020 lastes ned her:<br />
http://www.uib.no/studiekvalitet/<br />
artikler/2011/02/kompetanse-<br />
2020-universitetsutdanningenessynlighet-og-relevans-og-samfunnets-behov<br />
JEG + pRIVAT NæRINGSLIV = SANT<br />
I media har det den siste tiden vært hevdet at samfunnsvitenskapelig utdanning er mindre<br />
samfunnsnyttig enn realfag. Rapporten Kompetanse 2020 presenterer et annet bilde.<br />
Rekordopptak til høyere utdanning<br />
Tilstrømningen til høyere utdanning fortsetter å øke. Aldri har det vært sendt ut så mange<br />
tilbud om studieplass som i år, melder Kunnskapsdepartementet.<br />
Tallene fra Samordna opptak (SO) viser<br />
at av i alt ca. 115 000 søkere, er ca.<br />
93 500 kvalifisert for opptak til minst ett<br />
studium. 79 400 kvalifiserte søkere har<br />
fått tilbud om studieplass gjennom SO.<br />
Det er sendt ut nærmere 4 900 flere<br />
tilbud i år enn i fjor, noe som tilsvarer en<br />
økning på 6,5 prosent.<br />
- <strong>Jeg</strong> er fornøyd med at ungdommen<br />
søker utdanninger samfunnet trenger.<br />
Det viser at de både klarer å velge med<br />
hjernen og hjertet sitt. Spesielt gledelig<br />
er det at lærerutdanningene og helse-<br />
og sosiafagutdanningene er stadig mer<br />
populære. I tillegg har fått vi en stor<br />
og etterlengtet økning for realfag og<br />
teknologiske fag, sa kunnskapsminister<br />
Kristin Halvorsen i en pressemelding<br />
i juli.<br />
Les saken på Kunnskapsdepartementets<br />
nettsider.<br />
TIDSSKRIFT FOR SAMFUNNSVITERNE 3 - 2012 • Side 15
JEG + pRIVAT NæRINGSLIV = SANT<br />
litterær gründersuksess<br />
Hvert år koster dårlig kommuniksjon offentlige kontorer hele 300 millioner kroner. For en<br />
liten gründerbedrift i Bergen betyr dette “business”.<br />
Tekst: Gunn Kvalsvik<br />
Godt og kreativt språk er vesentlig for god<br />
kommunikasjon. Dette er ikke et revolusjonerende<br />
fakta, men hvordan kommunikasjon<br />
kan bli business er kanskje mer<br />
uttydelig.<br />
Samfunnsviteren har snakket med gründerene<br />
av Språkfolk i Bergen, Synnøve<br />
V. Svardal, Petra J. Helgesen og Lene<br />
Bergmann, og spurt om de kan dele noen<br />
av sine erfaringer fra kombinasjonen<br />
humanist og gründer.<br />
Formidling av et budskap<br />
- Vi leverer tekst- og litteraturtjenester<br />
som hjelper kundene å kommunisere tydelig.<br />
Det viktigste for oss er formidlingen<br />
av budskap, om det så er navngiving, nettekst,<br />
høytlesing, kursing eller korrektur,<br />
forteller Synnøve V. Svardal.<br />
I følge Svardal fører dårlig språk til<br />
nedsatt troverdighet og kommunikasjonsutfordringer.<br />
- Det hjelper ikke om panseret er blankt,<br />
hvis motoren ruster. Skrivefeil er en ting,<br />
men om du ikke klarer å få fram budskapet<br />
ditt, eller bruker for lang tid på<br />
å forklare, blir folk lei og haster videre.<br />
Vi utfyller god design med godt språk,<br />
understreker hun.<br />
En nisje med stort behov<br />
At kommunikasjon i offentlig forvaltning<br />
ikke er bra nok, kommer også frem via<br />
analyser. Fornyings- og administrasjonsdepartementet<br />
har regnet på hvor viktig<br />
klart språk i offentlig kommunikasjon er<br />
og funnet ut at byråkratspråket koster<br />
samfunnet 300 millioner kroner i året.<br />
Klar kommunikasjon hindrer rett og slett<br />
misforståelser og skaper effektivitet.<br />
Det var Synnøve V. Svardal og Petra J.<br />
Helgesen som startet Språkfolk i 2006.<br />
Tre år senere ble Lene Bergmann en<br />
tredje partner.<br />
gründeranes faglige bakgrunn<br />
De tre gründerne har alle en master i<br />
litteraturvitenskap fra UiB. Petra Helgesen<br />
har nordisk, pedagogikk, historie og<br />
lingvistikk i sin fagkrets, Synnøve Svardal<br />
har teatervitenskap, film-, kunst- og<br />
designhistorie, mens Lene Bergmann har<br />
medievitenskap, teatervitenskap og kommunikasjon.<br />
Svardal forteller at hun alltid har har lyst<br />
til å gjøre noe<br />
administrativt,<br />
lede prosesser,<br />
samtidig som<br />
skrivetrangen<br />
alltid har vært<br />
der. I Språkfolk<br />
mener hun at hun<br />
får gjort begge<br />
deler.<br />
For Petra Helgesen<br />
var gründerlysten<br />
langt<br />
fremme også<br />
under studietida:<br />
- Da jeg studerte,<br />
jobbet jeg frilans<br />
for flere norske<br />
forlag og ville<br />
gjerne starte mitt<br />
eget. Gjennom<br />
studiene fikk jeg<br />
diskutert flere<br />
ulike gründerprosjekter,<br />
og jeg er<br />
utrolig glad for at<br />
akkurat Språkfolk<br />
ble en realitet,<br />
sier hun.<br />
For Lene Bergmann<br />
var lysten<br />
til å kunne leve<br />
av å skrive og å<br />
Side 16 • TIDSSKRIFT FOR SAMFUNNSVITERNE 3 - 2012<br />
kunne være med der det skjer, en viktig<br />
drivkraft.<br />
Fra drøm til virkelighet<br />
Drømmen om egen bedrift oppstod da<br />
Svardal og Helgesen gikk på masterstudiet.<br />
De så at det var behov for deres<br />
kunnskap i både <strong>privat</strong> og offentlig sektor.<br />
I tillegg så de en mulighet til å skape<br />
egne jobber i Bergen.<br />
Katalysatoren ble oppstarten av akademikerbedriften.<br />
De sendte inn en søknad<br />
Råd fra Språkfolk til samfunnsvitere og humanister<br />
som har en gründer i magen:<br />
- lag en oversikt over hvilken kunnskap du har og<br />
hvordan den kan brukes.<br />
- Finn ut hvem som trenger det du kan tilby.<br />
- bruk tid på profil og definering av de tjenestene<br />
du vil selge.<br />
- Spør om hjelp fra flinke folk rundt deg.<br />
- Delta på kurs, seminarer – snakk med folk. Synlighet<br />
er alfa og omega.<br />
- Skaff deg en regnskapsfører. Heller før enn siden.<br />
- Ordne med forsikringer, pensjon og sykepenger.<br />
- Vær hyggelig, og ha det gøy!
Fra venstre: Synnøve V. Svardal, Petra J. Helgesen og Lene Bergmann. Foto: Språkfolk.<br />
og ble tatt opp høsten 2006. Her fikk de<br />
muligheten til å sitte i rimelige lokaler<br />
sammen med andre gründere fra UiB.<br />
Seks år senere er Språkfolk i vekst.<br />
- Vi har brukt mye tid på å profesjonalisere<br />
driften vår, fra å være tre studenter til å<br />
bli et aksjeselskap med seks ansatte. Vi<br />
har også arbeidet med å spisse tjenestene<br />
våre og driften for å tydeliggjøre profilen<br />
vår. Vi ser at de tjenestene vi leverer,<br />
er etterspurt i markedet, og vi bruker mye<br />
tid på å dekke de språklige behovene<br />
som fins, understreker Helgesen.<br />
Tredelt drift<br />
Språkfolk deler driften i tre: tekstforfatting,<br />
redigering/oversettelse, og litteratur/kurs.<br />
Som tekstforfattere tydeliggjør de bedrifters<br />
språklige profil, setter navn på<br />
produkter og tjenester og skriver tekster<br />
til nett og trykksaker.<br />
- Redigering er en kvalitetsheving av<br />
teksten. Det inkluderer også språkvask og<br />
korrektur. I tillegg oversetter vi til de fleste<br />
språk ved hjelp av våre gode oversettere,<br />
sier Bergmann.<br />
Litteraturtjenestene er i hovedsak basert<br />
på egen litteraturfaglig kompetanse.<br />
Gründerne er spesielt gode på samtidslitteratur<br />
og barne- og ungdomslitteratur.<br />
- Her kurser vi, holder foredrag og skriver<br />
i diverse publikasjoner. I tillegg kurser vi i<br />
klarspråk, basert på det statlige Klarspråk-prosjektet<br />
for offentlig ansatte, og<br />
i godt språk for skrivende i alle bransjer,<br />
sier Svardal fornøyd. Hun understreker at<br />
fellesnevneren for alt de gjør er god<br />
formidling.<br />
Den bratteste veien<br />
Den tøffeste perioden i Språkfolk var da<br />
de bestemte seg for å lage en arbeidsplass<br />
og ikke kun være et frilanskollektiv.<br />
- Når vi endelig landet prosessen har vi<br />
bestemt oss for at vi skal være en plass<br />
for andre og ikke kun oss selv. Visjonen<br />
JEG + pRIVAT NæRINGSLIV = SANT<br />
for bedriften har vokst proporsjonalt med<br />
veksten. Å være en arbeidsgiver gir oss<br />
større tyngde, men innebærer også mer<br />
ansvar og risiko, sier Helgesen.<br />
Et premiss har alltid stått fast: de har alltid<br />
visst at kunnskapen har verdi. Utfordringen<br />
har vært å få andre til å se det<br />
samme.<br />
- Når kundemassen og oppdragene etter<br />
hvert vokste, var det ingen tvil om at vi<br />
hadde matnyttige og kreative tjenester<br />
som kundene våre hadde behov for. Vi<br />
har fått mye skryt, og god hjelp fra flinke<br />
folk, og vi blir stadig anbefalt av kundene<br />
våre. Det gir oss selvtillit, fastslår Svardal.<br />
Smart å starte eget foretak<br />
I følge lederne i Språkfolk må gevinsten i<br />
å drive for seg selv måles i flere variabler.<br />
I følge Helgesen er god forretning ikke<br />
alltid det samme som høy inntjening, men<br />
at det er element må en ta innover seg.<br />
- Om man klarer å jobbe effektivt og<br />
TIDSSKRIFT FOR SAMFUNNSVITERNE 3 - 2012 • Side 17
JEG + pRIVAT NæRINGSLIV = SANT<br />
strategisk, vil det være økonomisk<br />
lønnsomt på sikt. Det krever at man tør å<br />
mingle med byens <strong>næringsliv</strong> og profilere<br />
seg. UiB har mye å hente på å forberede<br />
studentene sine for <strong>næringsliv</strong>et, for<br />
eksempel å lære dem litt om forretningsvirksomhet<br />
og markedsføring, sier hun.<br />
Ville valgt det samme igjen<br />
Selv om det er og har vært krevende, ville<br />
Svardal, Helgesen og Bergmann gjort det<br />
samme igjen. Et tradisjonelt valg i forvaltningen<br />
frister ikke:<br />
- Selvsagt hadde en forvaltningsjobb<br />
fristet innimellom! De fleste i vår situasjon<br />
drømmer om stabilitet og betalt overtid i<br />
blant. Men jeg kommer alltid fram til at jeg<br />
er fullstendig avhengig av utfordringer og<br />
er glad i ansvar, sier Svardal.<br />
Petra Helgesen nikker samtykkende,<br />
og Lene Bergmann understreker at hun<br />
er utrolig glad for at hun klarte å bruke<br />
utdannelsen sin til å drive egen bedrift.<br />
- Man gjør det ikke lett for seg selv ved å<br />
velge utradisjonelt, men det er jo uansett<br />
Side 18 • TIDSSKRIFT FOR SAMFUNNSVITERNE 3 - 2012<br />
drømmejobben!, sier hun med et smil.<br />
Visjoner og gode råd<br />
Språkfolk har en visjon om å bli en<br />
ledende leverandør av tekst- og litteraturtjenester<br />
i Norge. Gjennom sine tjenester<br />
ønsker de å bidra til å heve standarden<br />
på språklig formidling i både offentlig og<br />
<strong>privat</strong> sektor. I tillegg ønsker de å være en<br />
attraktiv arbeidsplass på Vestlandet, en<br />
faktor som kan få nyutdannede studenter<br />
til å bli i regionen og få andre til å flytte til.<br />
For mer om Språkfolk, se sprakfolk.no<br />
Norske akademikerbedrifter – best og verst i Skandinavia<br />
Akademikerne har sammen med Saco i Sverige og AC i Danmark gjennomført en undersøkelse<br />
av samtlige bedrifter etablert av akademikere i Skandinavia i 2004 og frem til 2008.<br />
Hovedfunnene i den Skandinaviske<br />
undersøkelsen er:<br />
• Norge har dobbelt så mange akademiske<br />
høyvekstbedrifter (minst<br />
20% vekst i året i perioden 2004 –<br />
2008) som Sverige og Danmark.<br />
• Det er også klart flere norske akademikerbedrifter<br />
som er i drift fem<br />
år etter etableringen enn i Danmark<br />
og spesielt Sverige.<br />
• Det er imidlertid færre akademikere<br />
som starter egen virksomhet<br />
i Norge enn i Sverige og Danmark.<br />
Dette er spesielt tydelig for kvinner.<br />
• Mens det er akademikerne med<br />
teknisk naturvitenskapelig bakgrunn<br />
som etablerer egne bedrifter<br />
i Norge, dominerer samfunnsviterne<br />
i Danmark. Sverige er det landet<br />
der det er mest balanse mellom<br />
fagretningene.<br />
• Motivasjonen for å starte for seg<br />
selv er de samme i alle land og er<br />
først og fremst knyttet til muligheten<br />
for å være sin egen sjef og økt<br />
frihet. Få starter for seg selv pga.<br />
arbeidsledighet. Mange starter opp<br />
på deltid.<br />
Hovedfunnene i den norske delen av<br />
undersøkelsen er:<br />
• Det er mer enn dobbelt så sannsynlig<br />
at en akademiker starter<br />
egen virksomhet enn at en ikkeakademiker<br />
gjør det. Akademikere<br />
utgjør drøyt 5 % av den yrkesaktive<br />
befolkningen, men startet 13 % av<br />
de nye bedriftene.<br />
• Bedrifter startet av akademikere er<br />
overrepresentert blant virksomheter<br />
med særlig høy vekst.<br />
• 45 % av akademikerbedriftene ble<br />
startet av personer med teknisknaturvitenskapelig<br />
utdanning,<br />
mens 25% ble startet av personer<br />
med økonomisk-administrativ eller<br />
samfunnsvitenskapelig utdanning.<br />
Svært får bedrifter ble etablert av<br />
humanister.<br />
• Mer enn halvparten av viteniverksetterne<br />
startet på deltid, det vil<br />
si i tillegg til ordinær jobb. Dette<br />
reduserer risikoen ved bedriftsetableringen.<br />
• Undersøkelsen viser også at det<br />
er de bedriftene der flere starter<br />
sammen, som klarer seg best. Det<br />
er noe alle som vurderer å starte<br />
opp bør merke seg. Både kompetansemessig<br />
og sosialt er det bra å<br />
være mer enn en.<br />
Rapporten kan lastes ned via www.akademikerne.no/rapport-entreprenorskap
Moralens sjanser i markedets tidsalder<br />
Om kulturelle forutsetninger for moral<br />
Hva slags samfunn vil vi ha? Bruker vi livene våre til det vi virkelig mener<br />
er viktigst? Opplever vi at vi har makt til å bestemme over det som betyr<br />
mest for oss, og for våre barn?<br />
Moralens sjanser i markedets tidsalder innbyr til refleksjon over disse og<br />
en rekke beslektede spørsmål. Spørsmål som mange, ikke minst voksne<br />
som er foreldre, er opptatt av, men som det sjelden er anledning til å<br />
fordype seg i.<br />
Bokens bærende idé er at markedet gjennom de siste årene har fått en<br />
dominerende plass i utviklingen av samfunnet – på bekostning av moralsk<br />
engasjement hos vanlige mennesker. Moral er ikke trumf, det er det markedet<br />
og dets «verdier» som er.<br />
Forlag: Gyldendal<br />
på stedet løp<br />
Hvorfor kan ikke trærne i skogen nøye seg med å bli tre-fire meter høye? Hvorfor må<br />
det lanseres nye mobiltelefoner hver eneste uke? Hvorfor lyver politikerne så det renner<br />
av dem hver gang det er valgkamp (mens de stort sett holder seg i skinnet resten<br />
av tiden)?<br />
Disse spørsmålene - og mange andre - har ett svar: tredemølleparadokset. I den biologiske<br />
evolusjonen er det nødvendig for alle individer, og alle arter, å være i konstant<br />
utvikling. Årsaken er at alle andre utvikler seg, og dermed er det viktig å forbedre sine<br />
ytelser bare for å bli stående på stedet hvil. Dette prinsippet gjelder ikke bare i naturen,<br />
men også i markedet, idretten og mange slags sosiale relasjoner. Denne boken<br />
handler ikke om natur eller kultur, men om livet i hele sin bredde.<br />
Forlag: Aschehoug<br />
Sosialdemokratiet<br />
Sosialdemokratiet har siden 1930-tallet vært en sentral del av norsk politikk og<br />
samfunnsliv. Dette er den første boka på norsk som analyserer sosialdemokratiet<br />
som ideologi og politisk praksis.<br />
I dag hevdes det ofte at vi lever i nyliberalismens tidsalder. Denne boka har et<br />
annet perspektiv. Først og fremst har det siste århundret dreid seg om sosialdemokratiets<br />
framvekst og triumf, hvor kapitalismen ble temmet og marxismen forvist<br />
til historiens skraphaug. I vår egen tid har sosialdemokratiet gått mot nye mål og<br />
vunnet fram i stadig større deler av verden. Men samtidig står man overfor en rekke<br />
nye utfordringer som krever at sosialdemokratiske premisser vurderes på ny. Denne<br />
boka diskuterer de politiske utfordringer i vår egen samtid og framtid, med sosialdemokratiets<br />
idégrunnlag og historie som utgangspunkt.<br />
Forlag: Universitetsforlaget<br />
JEG + pRIVAT NæRINGSLIV = SANT<br />
TIDSSKRIFT FOR SAMFUNNSVITERNE 3 - 2012 • Side 19
STUDENT<br />
Studenter om fremtiden<br />
Et viktig parameter for å se hvor samfunnsvitere og humanister kommer til å jobbe i fremtiden,<br />
er å snakke med studenter. Hvilken drømmer har de for drømmejobben i fremtiden?<br />
Cathrine Sundbø Delp studerer til en<br />
bachelor i statsvitenskap og sosiologi<br />
ved NTNU.<br />
Hvor mange år har du igjen av dine<br />
studier?<br />
<strong>Jeg</strong> har ett år igjen av min bachelor, og<br />
ønsker å ta en master etter det.<br />
Hvorfor valgte du å studere akkurat<br />
sosiologi og statsvitenskap?<br />
<strong>Jeg</strong> var usikker på hva jeg ville studere<br />
etter videregående, men gikk til en profesjonell<br />
rådgiver som hjalp meg med å<br />
kartlegge mine ferdigheter og interesser.<br />
Til slutt falt valget på statsvitenskap. <strong>Jeg</strong><br />
har tidlig hatt interesse for politikk, så det<br />
var nok et godt valg for meg.<br />
Senere valgte jeg sosiologi som andrefordypning<br />
i graden min, og er svært<br />
fornøyd med det. Det har gitt meg nye<br />
perspektiver i studiet mitt.<br />
Hva står øverst på ønskelista over<br />
arbeidssted(er)?<br />
<strong>Jeg</strong> ønsker en utfordrende jobb der jeg<br />
kan bruke meg selv og mine kunnskaper.<br />
Som student oppfatter jeg det som van-<br />
skelig å orientere seg om hvilke jobber<br />
som kan være aktuelle for meg, men jeg<br />
håper at jeg kan arbeide med problemstillinger<br />
som engasjerer meg, gjerne i<br />
prosjektarbeid.<br />
Hvor er du karrieremessig om 20 år?<br />
Om 20 år håper jeg at jeg jobber fulltid<br />
i en jobb jeg trives med og som byr på<br />
nye utfordringer. <strong>Jeg</strong> synes prosjektledelse<br />
og samarbeid er veldig spennende,<br />
og jeg får mye ut av å jobbe i team,<br />
Steffen Christensen Bekkelund, har<br />
ett å igjen før han er Master i kunst-<br />
og kulturstudier. Han studerer ved<br />
Det samfunnsvitenskapelige fakultet<br />
ved Universitetet i Stavanger.<br />
Hvorfor valgte du å studere kunst?<br />
<strong>Jeg</strong> har alltid hatt stor interesse for<br />
kunst- og kulturarbeid. Med både kunstfaglig<br />
(teater) og samfunnsvitenskapelig<br />
(sosialantropologi) utdannelse i bunn,<br />
ønsket jeg å få en mer helhetlig forstå-<br />
Side 20 • TIDSSKRIFT FOR SAMFUNNSVITERNE 3 - 2012<br />
så det ville vært ideelt for meg.<br />
Hvilken teoretiker har inspirert deg<br />
mest under studiene så langt?<br />
Det må være Karl Marx. Marx har stor<br />
innflytelse både i sosiologien og statsvitenskapen,<br />
og da jeg begynte å lese<br />
hans verker ble jeg veldig fascinert av<br />
hans teorier om samfunnet, politikken og<br />
økonomien. Han har betydd mye for meg<br />
og mine studier.<br />
else av hvordan disse feltene samhandler<br />
og påvirker hverandre. <strong>Jeg</strong> har også<br />
ønsket å få mer innsyn i og kunnskap om<br />
kulturpolitisk arbeid og forvaltning.<br />
Hvor ønsker du å jobbe når du er<br />
ferdig?<br />
Med tanke på det <strong>privat</strong>e <strong>næringsliv</strong>et er<br />
jeg faktisk usikker på hvilke muligheter<br />
jeg har for å få jobb der, selv om de helt<br />
sikkert er til stede. For meg handler ikke<br />
kunst om å nødvendigvis generere øko-
nomisk profitt, men å øke den kulturelle<br />
kapitalen.<br />
Ut fra mine observasjoner av det <strong>privat</strong>e<br />
<strong>næringsliv</strong>ets forhold til kunst, virker<br />
det ikke som om det er så veldig stor<br />
takhøyde for å tenke på kunst som et<br />
nødvendig gode som vil øke menneskers<br />
kunnskap og forståelse om seg<br />
selv og den verden vi lever i, men heller<br />
som en ”byrde” som enten blir pålagt<br />
dem fra offentlig hold, eller som en<br />
vare som skal selges og kjøpes på et<br />
konvensjonelt marked.<br />
Yngvil Osdal Runde, tek master i språkleg<br />
kommunikasjon på NTNU og har<br />
eitt år igjen, som består av masteravhandlinga<br />
på 60 studiepoeng. Under<br />
fortel ho om sine yrkesdraumar.<br />
I min master samarbeider eg med Norges<br />
Røde Kors og skal undersøkje om det finnast<br />
metoder for å gjere givarbreva deira<br />
enda meir engasjerande for lesarane.<br />
Eg valde å studere språkleg kommunikasjon<br />
etter eit par år med feilslåtte<br />
studieval. Eg var litt fortvila og på leiting<br />
etter eit studie som kjendes heilt riktig ut.<br />
Eg tykte skildringa av språkleg kommunikasjon<br />
på NTNU sine nettsider var veldig<br />
interes<strong>sant</strong>, og eg vart tiltrekt av det å<br />
sjå på kommunikasjon i arbeidslivet og<br />
i organisasjonar. Eg er også interessert<br />
i formidling gjennom digitale media, og<br />
såg moglegheita til å dyrke dette gjennom<br />
studiet i språkleg kommunikasjon.<br />
Draumeyrket innen informasjon<br />
Draumeyrket per i dag er å få arbeide<br />
med informasjon, til dømes på intranettet<br />
til ein organisasjon, eller eksternt, som til<br />
dømes på nettsider eller i marknadsføring.<br />
Då eg skulle finne ein samarbeidpartnar<br />
for masteravhandlinga, sende eg ein pre-<br />
Om dette er en fordom eller ikke, så har<br />
jeg uansett sett på det offentlige som<br />
et mer givende jobbalternativ enn det<br />
<strong>privat</strong>e fordi man i større grad kan tenke<br />
på kunst og kultur utenfor det kapitalistiske<br />
systemet, og mer innenfor humanistiske,<br />
estetiske og etiske rammer.<br />
<strong>Jeg</strong> har ennå til gode å definere et<br />
konkret ønsket arbeidssted, men er sikker<br />
på at det må være et sted som også<br />
kan forholde seg til kunst og kultur som<br />
noe ubetalelig.<br />
sentasjon til fleire ideelle organisasjonar,<br />
sidan det er ein slik type organisasjon eg<br />
vil arbeide i.<br />
Det er kanskje ein klisjé, men eg har veldig<br />
lyst til å ha ein jobb som fører til noko<br />
bra for nokon andre, og at den ikkje berre<br />
er ei inntektskjelde for meg.<br />
Om 20 år har eg mykje ansvar<br />
Karrieremessig om 20 år håpar eg at eg<br />
er i ei stilling med mykje ansvar, der eg får<br />
arbeide sjølvstendig og får arbeide med<br />
forskjellige prosjekt. Eg har hatt fleire verv<br />
i studentorganisasjonar og trivast svært<br />
godt med den typen prosjektarbeid saman<br />
med andre. Akkurat no er eg til dømes<br />
webansvarleg i ISFiT 2013, som er verdas<br />
største temabaserte studentfestival. Det er<br />
akkurat slikt type arbeid eg er på jakt etter<br />
når eg er ferdig utdanna neste år.<br />
Kven er dine teoretiske førebilete?<br />
Når det gjeld teoretikarar som har hatt<br />
størst innflytelse på meg, så stikk nok<br />
Goffman seg ut. Eg tykkjer han si tolking<br />
av rolleomgrepet er svært spennande, og<br />
det er lett å overføre til roller ein glir inn<br />
og ut av i til dømes forskjellige kontekstar i<br />
ein organisasjon.<br />
STUDENT<br />
Hvor finner vi deg om 20 år?<br />
<strong>Jeg</strong> har stor tro på at framtiden vil by på<br />
mange spennende jobbmuligheter og<br />
utfordringer, men hvor jeg står karrieremessig<br />
om 20 år synes jeg er veldig<br />
vanskelig å definere.<br />
Hvem er dine teoretiske forbilder?<br />
Richard Schechner og Victor Turner<br />
er begge teoretikere som har jobbet i<br />
spenningsfeltet mellom teater og antropologi<br />
og mellom kunst og samfunn.<br />
<strong>Jeg</strong> har hentet mye inspirasjon fra<br />
disse.<br />
Eg har og blitt meir bevisst på kor viktig<br />
det er å ha tydelige, definerte roller når<br />
ein tek del i større prosjektarbeid for å få<br />
alt til å gå glatt og unngå at nokon gjer<br />
same arbeidsoppgåvene samstundes, i<br />
alle fall etter mi meining!<br />
TIDSSKRIFT FOR SAMFUNNSVITERNE 3 - 2012 • Side 21
JUSS<br />
Når kan jeg kreve fast stilling?<br />
<strong>Jeg</strong> har i flere år vært ansatt i midlertidig stilling i et konsulentselskap og har i løpet av mitt<br />
arbeidsforhold forlenget kontrakten flere ganger. Når har jeg rett på en fast stilling? Stilles<br />
det noen krav til varigheten og arten av mitt arbeidsforhold?<br />
Av Tone Hagen, juridisk konsulent i<br />
<strong>Samfunnsviterne</strong><br />
<strong>Samfunnsviterne</strong>s jurister får ofte spørsmål<br />
om midlertidig ansettelser fra våre<br />
medlemmer. Ikke sjelden retter henvendelsene<br />
seg mot reglene rundt varigheten<br />
av ansettelsene. Mange opplever at<br />
de har jobbet lenge under midlertidige<br />
kontrakter og lurer på om tiden kan være<br />
inne for fast ansettelse.<br />
Hovedregelen og utgangspunktet er at<br />
arbeidstakere skal ansettes fast. For<br />
ansatte i <strong>privat</strong> og kommunal sektor er<br />
reglene nedfelt i arbeidsmiljøloven, mens<br />
statsansattes stillingsvern er regulert av<br />
tjenestemannsloven.<br />
I denne artikkelen vil vi ta for oss adgangen<br />
til midlertidig tilsetting i kommunal og<br />
<strong>privat</strong> sektor. For disse gruppene følger<br />
reglene av arbeidsmiljøloven § 14-9<br />
første ledd. Midlertidig ansettelser er kun<br />
tillatt i den utstrekning de faller inn under<br />
§ 14-9 første ledd bokstav a-e. Selv om<br />
adgangen til bruk av midlertidig ansettelser<br />
er begrenset, ser <strong>Samfunnsviterne</strong><br />
at en del av våre medlemmer er ansatt<br />
på denne typen kontrakter, især tidlig i sin<br />
yrkeskarriere.<br />
Fireårsregelen<br />
Arbeidsmiljøloven § 14-9 femte ledd<br />
Bestemmelsen slår fast at arbeidstakere<br />
som har vært sammenhengende midlertidig<br />
ansatt i mer enn fire år, har krav på<br />
fast stilling. Bakgrunnen for regelen er at<br />
dersom en arbeidstaker har vært ansatt<br />
ett og samme sted så lenge, indikerer<br />
dette et stabilt behov for arbeidskraft.<br />
Regelen om rett til fast ansettelse etter<br />
fire år forhindrer ikke at fast ansettelse<br />
kan anses for å foreligge på et langt<br />
tidligere tidspunkt.<br />
Hvilke typer arbeidsforhold faller inn<br />
under fireårsregelen?<br />
Regelen retter seg ikke imot alle typer<br />
av midlertidig stillinger som er nevnt i<br />
arbeidsmiljøloven § 14-9 bokstav a til<br />
e. Det er i utgangspunktet kun arbeidstakere<br />
som har vært ansatt på grunn<br />
av arbeidets karakter (bokstav a) eller i<br />
vikariat (bokstav b), som omfattes.<br />
Det er fastslått at fireårsregelen kommer<br />
til anvendelse selv om arbeidsforholdet<br />
er inngått med ulike hjemler. Eksempelvis<br />
hvis en arbeidstaker først er ansatt i et<br />
midlertidig prosjekt (bokstav a) for så<br />
senere å jobbe som vikar (bokstav b).<br />
Det faktum at retten til fast ansettelse i<br />
utgangspunktet ikke gjelder for arbeidstakere<br />
som har vært ansatt midlertidig<br />
etter bokstavene c, d og e kan imidlertid<br />
ikke innebære at det er adgang til å inngå<br />
evigvarende midlertidige kontrakter for<br />
disse gruppene.<br />
Sammenhengende tilsettingsperiode<br />
For at man skal ha krav på fast stilling<br />
etter fire år, kreves det at ansettelses-<br />
Side 22 • TIDSSKRIFT FOR SAMFUNNSVITERNE 3 - 2012<br />
tiden må ha vært sammenhengende.<br />
Hva som anses å ligge i dette kravet<br />
kan ikke sies med sikkerhet. Det heter at<br />
kortvarige avbrudd i ansettelsesforholdet<br />
ikke nødvendigvis medfører at ansettelsesforholdet<br />
anses avbrutt. Vurderingen<br />
avhenger av begrunnelsen for avbruddet<br />
og en totalvurdering av ansettelsesforholdet<br />
for øvrig.<br />
Vanlig tolkning av praksis har vært at<br />
avbrudd på under 14 dager ikke medfører<br />
at arbeidsforholdet anses som avbrutt.<br />
Det er imidlertid ingen automatikk i at<br />
avbrudd som er lengre enn dette, medfører<br />
at arbeidsforholdet ikke har vært sammenhengende.<br />
Tidligere var praksis rundt<br />
regelen slik at bakgrunnen for avbruddet<br />
ikke ble ansett for å være relevant. På<br />
denne måten kunne alle typer fravær gi<br />
fradrag i ansettelsestiden, slik at kravet til<br />
sammenhengenhet i mange tilfeller ikke<br />
ville være oppfylt.<br />
Hovedregelen og utgangspunktet er at<br />
arbeidstakere skal ansettes fast. For ansatte i<br />
<strong>privat</strong> og kommunal sektor er reglene nedfelt i<br />
arbeidsmiljøloven, mens statsansattes stillingsvern<br />
er regulert av tjenestemannsloven.<br />
Høyesterett kom i Rt. 2009 (s. 578) til<br />
at sykdomsfravær av en ”viss lengde”<br />
skal gå til fradrag i ansettelsesforholdet.<br />
Videre uttalte de at en nedre grense på<br />
14 dager syntes å være for knapp, uten<br />
at det ble gitt noen ytterligere veiledning<br />
på hvor grensen skal gå.
1. juli 2010 fikk § 14-9 femte ledd en siste<br />
setning som lyder: ”Ved beregning av<br />
ansettelsestid etter andre punktum skal<br />
det ikke gjøres fradrag for arbeidstakers<br />
fravær”.<br />
Dette innebærer at det ikke skal gjøres<br />
fradrag hverken for sykefravær,<br />
permisjonsfravær hjemlet i lov eller<br />
permisjonsfravær hjemlet i avtale.<br />
En utvikling i denne retning er svært<br />
positivt for arbeidstakere som jobber på<br />
midlertidige kontrakter. Sykdom kan ikke<br />
planlegges, ei heller foreldrepermisjon<br />
i mange tilfeller. En slik uforutsigbarhet<br />
og tilfeldigheter som de gamle reglene<br />
bygget på, kunne i mange tilfeller medføre<br />
uheldige resultater.<br />
Bestemmelsen har imidlertid ikke<br />
tilbakevirkende kraft. Dette betyr at fravær<br />
i et arbeidsforhold som fant sted før 1. juli<br />
2010 kan gå til fradrag i ansettelsestiden<br />
den dag i dag. Fravær etter nevnte dato<br />
vil ikke gå til fradrag. Dette medfører at<br />
for de som inngikk et midlertidig ansettelsesforhold<br />
før regelen kom, kan oppleve<br />
at fravær av en viss lengde vil gi fradrag i<br />
beregningen av ansettelsestiden.<br />
Virkninger av regelen<br />
Utgangpunktet er at midlertidige arbeidsavtaler<br />
opphører ved det avtalte tidsrommets<br />
utløp eller når det bestemte arbeidet<br />
er avsluttet. Ved fast ansettelse kommer<br />
de alminnelige reglene om oppsigelse av<br />
arbeidsforhold til anvendelse. Oppsigelse<br />
krever dermed saklig grunn, begrunnet<br />
i arbeidsgivers, arbeidstakers eller virksomhetens<br />
forhold, jf. arbeidsmiljøloven<br />
§ 15-7. Som ansatt i fast stilling har man<br />
derfor høyere oppsigelsesvern enn ved<br />
midlertidige kontrakter.<br />
JUSS<br />
Dersom du jobber på midlertidige kontrakter,<br />
kan det være greit å tenke over:<br />
Hva er begrunnelsen for at du er ansatt<br />
i en midlertidig stilling? Husk at hovedregelen<br />
er fast ansettelse. Vær nøye<br />
ved kontraktinngåelsen, påse at avtalen<br />
inneholder de korrekte datoene for<br />
tiltredelse og varighet. Ved en eventuell<br />
fornyelse, pass på at arbeidskontraktene<br />
er så sammenhengende som mulig. Til<br />
sist: Vær oppmerksom på eventuelle<br />
avbrudd du har hatt i ditt arbeidsforhold<br />
og tidspunkt for disse.<br />
Ta gjerne kontakt med <strong>Samfunnsviterne</strong>s<br />
sekretariat på tlf. 22 03 19 05 eller<br />
bistand@samfunnsviterne.no dersom du<br />
ønsker at vi skal vurdere ditt midlertidige<br />
ansettelsesforhold.<br />
TIDSSKRIFT FOR SAMFUNNSVITERNE 3 - 2012 • Side 23
AKTUELT<br />
<strong>Samfunnsviterne</strong> legger fremtidsstrategier:<br />
Tar pulsen på fremtiden<br />
I slutten av august i år møttes et tyvetalls medlemmer på Gardermoen for å drøfte strategier<br />
for fremtiden. Seminaret er et ledd i en større prosess, ledet av foreningens nestleder<br />
Siri Johnsen.<br />
Tekst og foto: Gunn Kvalsvik<br />
- <strong>Jeg</strong> leder en arbeidsgruppe som<br />
består av to medlemmer fra hovedstyret,<br />
to fra fylkeslag og to fra lokallag. Vår<br />
bestilling er å jobbe frem en strategiplan<br />
som kan brukes som styringsdokument<br />
fremover, forklarer Siri Johnsen.<br />
Med seg i arbeidsgruppen har hun<br />
Anne Solheim (hovedstyret), Lars<br />
Hovland (fylkesstyret i Østfold), Arne<br />
Mykkeltveit (fylkesstyret i Hordaland),<br />
Ketil Vike Arnesen (tillitsvalgt) og Anneli<br />
Lyster (tillitsvalgt).<br />
For å få et godt bilde på status for<br />
medlemsgruppen, på utviklingen i<br />
arbeidslivet og utdanning, har de valgt<br />
å gå bredt ut for å innhente informasjon.<br />
Møtet på Gardermoen, der deltakerne<br />
var tillitsvalgte, og andre medlemmer,<br />
var altså bare ett av mange ledd i en<br />
prosess der målet er å få best mulig<br />
kunnskap om status og fremtiden. I<br />
tillegg gjennomføres det mange medlemsundersøkelser,<br />
og både fylkeslag<br />
Milepæler i<br />
<strong>Samfunnsviterne</strong>s historie<br />
1994: <strong>Samfunnsviterne</strong>s fagforening<br />
stiftes. Foreningen hadde sin opprinnelse<br />
i Statsviternes Yrkesforening.<br />
Foreningen opptar kandidater med<br />
hovedfag/mastergrad i samfunnsvitenskapelige<br />
fag.<br />
og lokallag skal involveres.<br />
Et spennende prosjekt<br />
Strategidokumentet skal erstatte det<br />
som i dag heter <strong>Samfunnsviterne</strong>s<br />
måldokument 2010-2013 (finnes på<br />
www.samfunnsviterne.no).<br />
- Det var en stor glede å dele prosjektet<br />
med fylkeslederne på fylkesledermøtet<br />
i begynnelsen av september. Mange av<br />
fylkeslagene vil arrangere egne strategimøter<br />
der medlemmene inviteres<br />
til å delta. Følg med på nettsidene til<br />
<strong>Samfunnsviterne</strong> for mer informasjon.<br />
Innspillene fra strategimøtene i fylkeslagene<br />
vil tas med i det videre arbeidet<br />
med utvikling av ny strategiplan, men et<br />
så viktig dokument må jobbes grundig<br />
med, og mye kunnskap må innhentes<br />
for å gi et så realistisk bilde som mulig,<br />
sier Johnsen.<br />
Selv om temaene i strategidokumentet<br />
er ment å stå åpent, er det ingen<br />
hemmelighet at det handler om<br />
store spørsmål: rekruttering, hvilke<br />
1999: <strong>Samfunnsviterne</strong>s fagforening<br />
opptas i hovedorganisasjonen Akademikerne.<br />
2007: Foreningen bytter navn til <strong>Samfunnsviterne</strong>.<br />
Opptakskriteriene utvides<br />
til også å omfatte kandidater med hovedfag/mastergrad<br />
i humanistiske fag.<br />
Side 24 • TIDSSKRIFT FOR SAMFUNNSVITERNE 3 - 2012<br />
utdanningsgrupper en ønsker å være<br />
medlemsorganisasjon for, hvordan<br />
bli en bedre organisasjon for våre<br />
ulike medlemsgrupper, og ikke minst<br />
hvilken rolle ser en at foreningen skal<br />
ha når det gjelder utdannings- og<br />
sysselsettingspolitikk.<br />
<strong>privat</strong> sektor og <strong>næringsliv</strong>et<br />
Ett av målene er å bli større i <strong>næringsliv</strong>et.<br />
Fremdeles er har foreningen få<br />
medlemmer i det <strong>privat</strong>e.<br />
- Vi ser for eksempel av vi fremdeles<br />
bare har 10 prosent av medlemsmassen<br />
vår i <strong>privat</strong> sektor. Og da primært<br />
i den tredje sektor, altså i organisasjonen.<br />
10-prosentandelen har vært<br />
stabil de siste ti årene. Resten finnes<br />
fremdeles i offentlig sektor. Vi vet at vi<br />
har potensielle medlemmer også i <strong>privat</strong><br />
<strong>næringsliv</strong> og ønsker å nå disse i tillegg<br />
til at vi ønsker å hjelpe medlemmer til<br />
å utvide sitt markedsområde, forteller<br />
Johnsen.<br />
For å få forståelse for hvor en eventuell<br />
2008: <strong>Samfunnsviterne</strong>s leder, Knut<br />
Aarbakke, velges til leder av Akademikerne.<br />
2013: Foreningen ventes å nå<br />
10 000 medlemmer.
propp ligger, er det også en undersøkelse<br />
på gang blant arbeidsgiverne i<br />
<strong>næringsliv</strong>et. De blir spurt om deres syn<br />
på humaniora og samfunnsvitenskapelig<br />
kunnskap på deres arbeidsplass.<br />
- I vårt kunnskapsbaserte og moderne<br />
samfunn tror vi at vi har noe å tilby også<br />
i <strong>næringsliv</strong>et. Det er derfor interes<strong>sant</strong><br />
å se hvordan <strong>næringsliv</strong>sledere ser på<br />
dette, sier nestlederen entusiastisk.<br />
Medlemsvekst og god utvikling<br />
Siri Johnsen som til daglig er ansatt<br />
som rådgiver ved Universitetet i Tromsø,<br />
har vært medlem i <strong>Samfunnsviterne</strong><br />
siden 1995. Det siste året har hun hatt<br />
verv som nestleder i hovedstyret.<br />
- <strong>Jeg</strong> gikk fra det å være vanlig medlem<br />
til aktivt medlem i 2001. Da ble jeg<br />
tillitsvalgt, og senere ble jeg leder av<br />
lokallaget og deretter fylkeslaget. Og<br />
nå sitter jeg altså i hovedstyret, sier<br />
Johnsen stolt. Hun forteller om en svært<br />
lærerik reise og om en forening som har<br />
vokst seg både stor og profesjonell.<br />
- Selv om foreningen har flerdoblet<br />
seg når det gjelder antall medlemmer,<br />
har vi klart å opprettholde kvaliteten.<br />
Sekretariatet har god og brei kompetanse,<br />
og vi tar tillitsvalgtrollen på alvor<br />
ved å tilby utdanning og god veiledning,<br />
sier hun.<br />
Plassen i hovedstyret har gitt henne<br />
mulighet til å jobbe med konkrete og<br />
spennende områder som strategien<br />
videre. Det gir innsikt i hva som rører<br />
seg i medlemsmassen, hva som tenkes<br />
og hvordan medlemmene ønsker å sette<br />
fokuset videre.<br />
Nordiske trender<br />
Utviklingen som har skjedd i tilsvarende<br />
fagforening i Danmark mener medlemmene<br />
i arbeidsgruppen er svært interes<strong>sant</strong>.<br />
Der har Djøf til og med utviklet seg<br />
til å bli et eget ”brand”.<br />
- I Danmark har ordet ”Djøf” blitt så<br />
institusjonalisert at det er tatt inn i<br />
vokabularet. Man sier, gjerne med stolthet,<br />
”jeg er en djøf´er”. Identiteten som<br />
”djøf’er” går for noen foran arbeidssted<br />
og stilling, og samfunnet rundt forstår<br />
og tilskriver ”djøf’er” personer med en<br />
særskilt kompetanse, sier nestlederen.<br />
Når en skal strekke seg og tenke<br />
fremover på foreningens ”brand”, kan<br />
modellen til Djøf være interes<strong>sant</strong>.<br />
Det samme er nordiske trender innen<br />
arbeidslivet. Her foregår det interes<strong>sant</strong><br />
forskning som gir fremtidsscenarier<br />
som igjen kan brukes når humaniora og<br />
samfunnsvitenskapelig kompetanse skal<br />
sees brukt i fremtiden.<br />
- Utarbeidingen av strategiplanen blir<br />
på mange måter en statusrapport og et<br />
fremtidsdykk, altså hvem er vi, og hvem<br />
ønsker vi å være. Men det handler også<br />
AKTUELT<br />
Siri Johnsen leder arbeidsgruppa som leder prosessen mot et strategidokument.<br />
om et samfunn i endring, som igjen<br />
åpner nye dører for oss, sier hun.<br />
landsmøtet – den viktigste politiske<br />
arenaen<br />
Forslag til strategiplan vil bli vedtatt av<br />
hovedstyret i foreningen våren 2013.<br />
Før endelig utkast foreligger, vil planen<br />
bli sendt på høring til fylkeslagene.<br />
Foreningens høyeste organ, landsmøtet,<br />
er ansvarlig for å vedta endelig versjon<br />
av strategiplanen den 5.-7. november<br />
2013.<br />
- <strong>Jeg</strong> synes arbeidet er spennende og<br />
håper vi ender på et spenstig dokument,<br />
ler lederen.<br />
Hun forklarer at en strategiplan er særlig<br />
viktig for oss med generalistutdanninger<br />
fordi vi har så stort potensielt<br />
nedslagsfelt.<br />
TIDSSKRIFT FOR SAMFUNNSVITERNE 3 - 2012 • Side 25
BØKER SOM IKKE BØR GLEMMES<br />
En moderne klassiker<br />
“Where it left me to decide whether we should have a Government without Newspapers, or<br />
Newspapers without a Government, I should not hesitate a moment to prefer the latter.”<br />
Når man skal velge seg en fagbok som<br />
har betydd noe spesielt, er ikke jobben<br />
umiddelbart enkel. Med hovedfag i medievitenskap<br />
og grunnfag jus og litteraturvitenskap<br />
er utbudet av litteratur stort. Mye<br />
er lest med glede, annet med noe mindre<br />
glede, og noe forble vel ulest…<br />
<strong>Jeg</strong> tenkte en stund på å velge Torstein<br />
Eckhoffs smått legendariske lærebok i<br />
forvaltningsrett. Den ga meg en grundig<br />
innføring i hvordan spillereglene i byråkrati<br />
og politikk fungerer, og forvaltningsrett<br />
burde etter min oppfatning vært obligatorisk<br />
lesning også i samfunnsvitenskapelige<br />
fag. Som samfunnsviter konkluderte<br />
jeg imidlertid raskt med at det tross alt blir<br />
feil å velge en bok fra jussen.<br />
Dernest tenkte jeg lenge på å holde frem<br />
Anthony Giddens’ enda mer legendariske<br />
”The constitution of Society”. Hans struktureringsteori<br />
fascinerte kanskje spesielt<br />
oss nordmenn og skandinaver, mye fordi<br />
han jo nettopp ser våre land som spesielt<br />
vellykkede samfunnskonstruksjoner. Det<br />
hersker vel heller ingen som helst tvil om<br />
at Giddens har hatt enorm innflytelse<br />
både på politisk teori og praktisk politikk i<br />
mange land gjennom de siste 30 år.<br />
Men som medieviter måtte jeg selvsagt<br />
velge en medievitenskapelig bok. Skjønt,<br />
John Keane er statsviter fullt og helt, men<br />
har forsket mye i skjæringspunktet mellom<br />
tradisjonell statsvitenskap og andre samfunnsvitenskapelige<br />
disipliner. Dessuten<br />
var min retning innen medievitenskapen<br />
den klart samfunnsvitenskapelige, og<br />
jeg interesserte meg tidlig for den delen<br />
av medieforskningen som er struktur-,<br />
institusjons- og aktørbasert, og mindre for<br />
den innholdsanalytiske og hermeneutiske<br />
tilnærmingen til faget.<br />
Keanes bok er det man må kunne kalle<br />
en ganske moderne klassiker. Boken<br />
er oversatt til en rekke språk, og Keane<br />
har forelest rundt bokens tematikk i hele<br />
verden. Da boken ble utgitt var Keane<br />
professor ved University of Westminster<br />
og direktør ved det britiske senter for<br />
demokratistudier. Senere har Keane flyttet<br />
hjem til Australia og er i dag professor ved<br />
Universitetet i Sydney, men også tilknyttet<br />
det tyske vitenskapssenter i Berlin.<br />
”The media and Democracy” må først og<br />
fremst sies å være en grunnbok innen<br />
fagområdet. Den starter med et historisk<br />
tilbakeblikk på hva som ligger bak ideen<br />
om den frie og uavhengige presse, slik<br />
dette først kom til konstitusjonelt uttrykk<br />
i det første tillegg til den amerikanske<br />
grunnloven (1791):<br />
”Congress shall make no law… abridging<br />
the freedom of speech or of the press”<br />
Men i tillegg til å være en grunnbok mener<br />
jeg Keanes over 20 år gamle bok også<br />
reiser spørsmål og problemstillinger av<br />
mer inngående og reflekterende karakter.<br />
Keane problematiserer blant annet hvordan<br />
medieutviklingen i seg selv kan bidra<br />
til å undergrave de demokratiske verdiene<br />
bak en fri og uavhengig presse. Her peker<br />
Keane først og fremst på utviklingen av<br />
multinasjonale<br />
mediekonglomerater<br />
som proble-<br />
matisk, men også<br />
den teknologiske<br />
utvikling vies stor<br />
oppmerksomhet.<br />
Før ”internett” var<br />
et ord særlig mange<br />
forstod, mens<br />
mobil kommunikasjon<br />
på ingen måte<br />
var noe alle bedrev,<br />
og lenge før<br />
sosiale medier var<br />
oppfunnet, påpeker<br />
Keane teknologiens<br />
dualitet i<br />
forhold til demo-<br />
Side 26 • TIDSSKRIFT FOR SAMFUNNSVITERNE 3 - 2012<br />
Thomas Jefferson, 1787<br />
kratiet som institusjon. På den ene siden<br />
kan teknologien bli et viktig virkemiddel for<br />
sensur og kontroll, mens den på den annen<br />
side kan bidra til friere informasjonsflyt.<br />
<strong>Jeg</strong> synes Keane på en imponerende<br />
måte både reiser disse problemstillingene<br />
og besvarer dem med utgangspunkt i<br />
filosofiske overlegninger og nytenkende<br />
bruk av demokrati- og medieteori.<br />
<strong>Jeg</strong> skal innrømme at det var med en viss<br />
grad av lunken forventning jeg fant boken<br />
til Keane frem igjen her i sommer. Boken<br />
utkom i 1991, og selv om jeg husket den<br />
som relativt frigjort fra aktuell politisk<br />
situasjon og medievirkelighet, er det ingen<br />
tvil om at en slik bok kunne vært håpløst<br />
uaktuell i dag. Det var derfor med stor<br />
glede jeg oppdaget at boken fremdeles<br />
evnet å skape refleksjon i et middelaldrende<br />
fagforeningshode. Noen vil kanskje<br />
mene det har mer med nevnte hode enn<br />
med Keanes fortreffelighet å gjøre, men<br />
den diskusjonen får vi ta et annet sted.<br />
Knut Aarbakke<br />
Ref.: John Keane: ”The Media and Democracy”,<br />
Polity Press/ Blackwell Publishers Ltd 1991.<br />
FREM FRA glEMSElEN<br />
Samfunnsviteren utfordrer medlemmene av<br />
<strong>Samfunnsviterne</strong>s hovedstyre til å skrive om en<br />
fagbok som har gjort spesielt<br />
inntrykk på dem. Først<br />
ut er Knut Aarbakke, leder<br />
av <strong>Samfunnsviterne</strong>, som<br />
har hovedfag i medievitenskap<br />
fra Universitetet i Bergen.<br />
Han skriver om boken<br />
The Media and Democracy<br />
av John Keane.
Ansatte i <strong>Samfunnsviterne</strong>s sekretariat<br />
Generalsekretær<br />
Gunn Elisabeth Myhren<br />
gem@samfunnsviterne.no<br />
Forhandlingssjef<br />
Jan Olav Birkenhagen<br />
job@samfunnsviterne.no<br />
Arbeidslivsavd.:<br />
Avd.leder, advokat<br />
Åse Marie Eliassen<br />
aame@samfunnsviterne.no<br />
Spesialrådgiver, advokatfullmektig<br />
Johnny Marken<br />
jm@samfunnsviterne.no<br />
Juridisk rådgiver<br />
Øyvind Anmarkrud<br />
oa@samfunnsviterne.no<br />
Seniorrådgiver<br />
Hanne Stenli<br />
hs@samfunnsviterne.no<br />
Rådgiver<br />
Veronika Klimplova<br />
vk@samfunnsviterne.no<br />
Informasjons- og<br />
organisasjonsavd.:<br />
Avd.leder<br />
Torun Høgvold Enstad<br />
the@samfunnsviterne.no<br />
Informasjons- og markedsrådgiver<br />
Cecilie Hogstad<br />
permisjon<br />
Informasjons- og markedskonsulent<br />
Sondre Hole Hveding<br />
shh@samfunnsviterne.no<br />
Fagsjef<br />
Elisabeth Østreng<br />
eo@samfunnsviterne.no<br />
Organisasjonsrådgiver<br />
Henrik Greve<br />
hg@samfunnsviterne.no<br />
Organisasjonsrådgiver<br />
Bendik Flomstad<br />
bf@samfunnsviterne.no<br />
Spesialrådgiver<br />
Bjørn Mathisen<br />
bm@samfunnsviterne.no<br />
legenes sykemeldingspraksis<br />
- Legenes sykemeldingspraksis har<br />
vært og er et viktig tema i norsk<br />
sykefraværsdebatt. Mitt prosjekt gir<br />
nye innfallsvinkler og ny kunnskap på<br />
dette området. Oppdatert kunnskap er<br />
viktig når en diskuterer legers rolle ved<br />
sykefravær, forteller Lee Diana Winde,<br />
sosiolog og ph.d.-stipendiat ved universitetet<br />
i Bergen.<br />
I sitt seneste studium tok Winde for seg<br />
norske og svenske allmennlegers erfaringer<br />
med sykemeldingsoppgaven. Ved å<br />
sende ut spørreskjemaer til leger i begge<br />
land og sammenligne svarene, fant Winde<br />
og hennes kolleger forskjeller i legenes<br />
erfaringer. Disse ble videre diskutert opp<br />
mot ulike mulige sammenhenger både<br />
på individ- (lege) og systemnivå (land).<br />
Studien fungerer som et godt eksempel på<br />
samfunnsvitens kapens verdi i tverrfaglige<br />
forskningsprosjekter.<br />
- Prosjektet innebar både samfunnsvitenskapelige,<br />
samfunnsmedisinske og epidemiologiske<br />
teorier, metode og analyseredskaper<br />
som er viktige og komplementære<br />
elementer, poengterer Winde.<br />
- Du kan lese mere om forskning på<br />
sykefravær på programnettsidene hos<br />
Norges forskningsråd, ”Sykefravær, arbeid<br />
og helse”, som er det programmet som<br />
vårt tverrfaglige prosjekt ”Health, Work<br />
& Society” har fått støtte fra, og hvor mitt<br />
doktorgradsprosjekt “The Role of Norwegian<br />
General Practitioners in Sickness<br />
Absence and Sickness Certification” er ett<br />
Kontoravdelingen:<br />
Avd.leder, kontorsjef<br />
Inger pedersen<br />
ip@samfunnsviterne.no<br />
SEKRETARIATET<br />
Regnskaps- og adm.konsulent<br />
Jasmina pasic<br />
jp@samfunnsviterne.no<br />
Organisasjons- og<br />
adm.konsulent<br />
Lita Mercier<br />
lm@samfunnsviterne.no<br />
Medlemssekretær<br />
Lill Holstad Bjerke<br />
lhb@samfunnsviterne.no<br />
Organisasjonskonsulent<br />
Mandana Zeinali Maragheh<br />
mzm@samfunnsviterne.no<br />
Min ph.d.<br />
av fire delprosjekt, forteller Winde, som<br />
etter planen skal levere inn sitt doktorgradsarbeid<br />
til sommeren.<br />
TIDSSKRIFT FOR SAMFUNNSVITERNE 3 - 2012 • Side 27
DMT Kommunikasjon er godkjent som Miljøfyrtårn.<br />
Papiret er produsert etter miljøkrav fra EMAS.<br />
<strong>Samfunnsviterne</strong>s<br />
fagkonferanse 2013<br />
<strong>Samfunnsviterne</strong>s årlige<br />
fagkonferanse går av stabelen fredag<br />
15. februar 2013 på Britannia Hotel<br />
i Trondheim.<br />
Tema for konferansen blir<br />
”Framtidens arbeidsmarkedet for<br />
samfunnsvitere og humanister”.<br />
Fagutvalget presentere endelig<br />
program i invitasjonen til fagkonferansen,<br />
som sendes til alle<br />
medlemmer pr. e-post i desember!<br />
Sett av dagen allerede nå, og følg med<br />
i innboksen din for mer informasjon<br />
om konferansen!<br />
Avsender: <strong>Samfunnsviterne</strong>,<br />
Kr. Augusts gate 9, 0164 OSLO<br />
www.samfunnsviterne.no<br />
post@samfunnsviterne.no<br />
Telefax: 22 03 19 01