INNLANDSINDEKSEN 2007 - Oppland fylkeskommune
INNLANDSINDEKSEN 2007 - Oppland fylkeskommune
INNLANDSINDEKSEN 2007 - Oppland fylkeskommune
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>INNLANDSINDEKSEN</strong> <strong>2007</strong><br />
På oppdrag fra:<br />
<strong>Oppland</strong><br />
<strong>fylkeskommune</strong><br />
HEDMARK<br />
FYLKESKOMMUNE
Velkommen til Innlandsindeksen <strong>2007</strong><br />
Siden 2000 har vi tatt pulsen på Innlandet<br />
gjennom innlandsindeksen. Denne fjerde<br />
utgaven, innlandsindeksen <strong>2007</strong>, har<br />
hovedsakelig et næringslivsfokus. Vi tar<br />
utgangspunkt i nærings- og arbeidslivet<br />
samlet, og vi går nærmere inn på utvalgte<br />
næringer. Beskrivelser og analyser bidrar til<br />
å tegne et bilde av tilstanden innenfor de<br />
ulike næringene. Indeksen gir et stillbilde av<br />
status per i dag, samtidig som den tar opp<br />
utviklingstrekk over tid. Slik skal indeksen<br />
stimulere til refleksjon og debatt omkring<br />
hva som er ønsket, og hva som er realistisk<br />
utvikling for Innlandet i årene framover.<br />
Innlandsindeksen tar sikte på å sette sammen<br />
informasjon på en slik måte at den<br />
oppleves som relevant og tilgjengelig for folk<br />
flest. Indeksen bygger i hovedsak på offentlig<br />
statistikk, – sett i et Innlands perspektiv.<br />
Det er trukket inn analyser og utredninger,<br />
slik at produktet skal danne et godt informasjonsgrunnlag<br />
for å drive utviklingsarbeid<br />
i innlandsregionene.<br />
Hvordan går det i Innlandet?<br />
Det er hyggelig å være formidler av gode<br />
nyheter. Regionen er inne i en periode med<br />
sterk økonomisk vekst i de fleste deler av<br />
næringslivet. Bak veksten finner vi en in -<br />
dustri som hevder seg godt i sine markeder<br />
og som evner å trekke fordeler av høy konjunkturen<br />
i Norge. Bygg og anlegg har i lik-<br />
het med resten av landet hatt sterk vekst, og<br />
varehandel og privat servicesektor øker sine<br />
volumer grunnet bedret kjøpekraft i<br />
Innlandsbefolkningen.<br />
Veien fremover for Innlandet er spennende<br />
og vel verdt å diskutere. Utfordringene<br />
krever at vi viser omstillingsevne. Omstil -<br />
lings evne betinger at vi har en tilstrekkelig<br />
allsidig og høyt kvalifisert arbeidsstyrke.<br />
Samtidig er det viktig at regionen evner å<br />
trekke fordeler av sin beliggenhet, regionale<br />
særtrekk og ressursgrunnlag. Innlandet<br />
sitter på betydelige ressurser i form av natur,<br />
rekreasjonsområder og jord- og skogbruksressurser.<br />
I de siste ti-årene har den relativt<br />
sterke betydningen av naturbaserte næring-
er på mange måter vært en utfordring for<br />
Innlandet ved at disse næringer har hatt<br />
lavere vekst enn mange typer tjenester, slik<br />
som media, design, konsulenttjenester, etc.<br />
Ser vi internasjonalt har derimot natur -<br />
ressursene fått sin renessanse, jf. utviklingen<br />
i energi-, råvare- og metallpriser de siste<br />
årene. Hva står i veien for at Innlandet kan<br />
trekke sterkere fordeler av sitt ressursgrunnlag?<br />
Regionen går altså meget godt for tiden.<br />
Faren er at dette blir en sovepute.<br />
Utfordringen fremover er å ta frem mer høyverdige<br />
produkter, og utvikle nye markeder.<br />
Konkurranse er krevende. Konkur ransen<br />
om arbeidskraften er også blitt hardere, ikke<br />
minst er kampen om å være attraktiv for<br />
unge er sterkt økende både nasjonalt og<br />
internasjonalt. Mer urbane deler av landet<br />
(og verden) har en betydelig tiltrekningskraft<br />
både mht. utdanning og arbeid. For bedriftene<br />
i Innlandet består utfordringen å sette<br />
mer kompetanse inn i bedriftens produkter,<br />
samt å rette seg mot krevende kunder og<br />
markeder. I denne utgaven av indeksen går<br />
vi inn på utviklingen de siste årene i tjenestesektoren,<br />
og da særlig innen kunnskaps -<br />
baserte tjenester. Foruten å ha høyt kompetansenivå<br />
og lønnsnivå, er dette bransjer<br />
som kan ha positive ”ringvirkninger” til<br />
andre næringer. Samtidig er dette vekst -<br />
næringer, mao. hvis Innlandet ikke tar del i<br />
denne veksten vil andre næringer måtte øke<br />
mer enn i resten av landet for at vi ikke skal<br />
sakke akterut i det nasjonale bildet.<br />
Hvem har nytte av indeksen?<br />
Indeksen er for alle som vil gjøre seg kjent<br />
med utviklingen i Hedmark og <strong>Oppland</strong>, og<br />
den er først og fremst rettet mot Innlending -<br />
ene selv: alle som vil være med i debatten<br />
om hvordan vi skal utvikle oss selv.<br />
Indeksen ønsker å informere og inspirere<br />
våre politikere og deres administrative<br />
apparat. Næringslivet er en annen viktig<br />
gruppe som trenger oversiktlig informasjon<br />
og et kommunikasjonsforum med ulike<br />
grupper i samfunnet. Skoler vil finne stoff til<br />
undervisningen og til diskusjoner med<br />
elevene. Innlandsindeksen er samfunnsfag i<br />
praksis, og ikke bare skolene har behov for<br />
det!<br />
Hva kan Innlandsindeksen<br />
brukes til?<br />
å øke forståelsen blant beslutningstakere<br />
og innbyggere om hvordan de to fylkene<br />
hevder seg<br />
å skape konstruktiv debatt<br />
å identifisere kritiske forhold som det<br />
må gjøres noe med<br />
å engasjere befolkningen til å ta konkret<br />
fatt i våre utfordringer<br />
å vise i hvilken grad vi lykkes med<br />
utviklingsarbeidet i Hedmark og <strong>Oppland</strong><br />
Basis for Innlandsindeksen er et sett med<br />
indikatorer. Indikatorer er målbare størrel ser<br />
som kan settes opp i indekser, derav navnet<br />
Innlandsindeksen. Indikatorer som sier oss<br />
hvordan vi gjør det på ulike områder; om det<br />
går opp eller ned, om vi blir bedre eller<br />
dårligere eller står stille. Gode indikatorer<br />
tilfredsstiller disse kriteriene:<br />
de angår fundamentale betingelser for<br />
samfunnets sunnhet<br />
de kan forstås og aksepteres av folk flest<br />
de interesserer media<br />
de er statistisk og regelmessig målbare<br />
Hvem står bak?<br />
Innlandsindeksen <strong>2007</strong> er finansiert av<br />
Innovasjon Norge (Hedmark og <strong>Oppland</strong>),<br />
Sparebanken Hedmark, Eidsiva Vekst AS,<br />
<strong>Oppland</strong> Fylkeskommune og Hedmark<br />
Fylkeskommune.<br />
I referansegruppen for prosjektet har<br />
følgende personer deltatt:<br />
Karin Blomberg, Innovasjon Norge <strong>Oppland</strong><br />
Elisabeth Frydenlund, Eidsiva Vekst AS<br />
Bjørn Synstad, Sparebanken Hedmark<br />
Espen Køhn, Hedmark Fylkeskommune<br />
Østlandsforskning ved Kristian Lein og Per<br />
Kristian Alnes har i hovedsak utarbeidet<br />
Innlandsindeksen <strong>2007</strong>.<br />
Innhold<br />
Sysselsetting og arbeidsliv<br />
Industrien i Innlandet<br />
Landbruket i Innlandet<br />
Fornybar energi<br />
Eiendom/bygg og anlegg<br />
Finansiell og forretningsmessig<br />
tjenesteyting<br />
Reiseliv og opplevelsesnæringer<br />
Næringslivets forventninger<br />
Design: Idéhuset Sandbeck<br />
Foto: Sigrid Bredesen, Eidsiva, iStock photo<br />
Trykk: Grøset
04<br />
***<br />
sysselsetting og arbeidsliv<br />
Sysselsetting og arbeidsliv<br />
De fleste innbyggerne i Innlandet arbeider i<br />
nærheten av der de bor. Men det er også<br />
mange som pendler, både til nabokom -<br />
muner, til andre regioner og områder i<br />
Innlandet, og til steder utenfor Innlandet. Vi<br />
skal se på utviklingen i arbeidsplasser i<br />
Innlandet, pendling samt en problemstilling<br />
som har blitt mer merkbar: mangel på<br />
arbeidskraft.<br />
Sysselsettingen øker i Innlandet<br />
Innlandet hadde samlet en vekst på 3,5<br />
prosent i antall arbeidsplasser fra 2000 til<br />
2006 (sysselsatte etter arbeidssted).<br />
Landet har vært inne i en høykonjunktur i<br />
2006 og <strong>2007</strong>, og det er årsaken til at det<br />
var en arbeidsplassvekst på 2,5 prosent<br />
bare i 2006. Av regionene hadde Lille -<br />
hammerregionen sterkest økning med hele<br />
7 prosent i årene 2000-2006. Valdres,<br />
Hamarregionen og Hadeland økte i samme<br />
periode med rundt 5 prosent. Takket være<br />
den sterke veksten i sysselsettingen i 2006<br />
har ingen av regionene tilbakegang i perioden<br />
etter 2000, men både Nord-<br />
Gudbrandsdal, Midt-Gudbrandsdal, Nord-<br />
Østerdal og Glåmdalen har hatt svak vekst i<br />
antall arbeidsplasser etter 2000.<br />
Sysselsettingsveksten har vært sterkest<br />
innen forretningsmessig tjenesteyting, slik<br />
som konsulentvirksomhet, regnskap/revisjon,<br />
eiendomsmegling, utleie av arbeidskraft,<br />
etc. Utviklingen i denne næringen<br />
følger konjunkturforløpet, med et vendepunkt<br />
i 2003 og særlig sterk vekst i 2006.<br />
Dette er naturlig da det her finnes flere konjunkturfølsomme<br />
bransjer som samtidig er<br />
arbeidskraftintensive. Både Hedmark, Opp -<br />
land og de fleste regionene har en utvikling<br />
som minst kan måle seg med utviklingen<br />
på landsnivå. Vekst i for retningsmessig<br />
tjenesteyting er hovedgrunnen til økningen<br />
i syssel settingen i Lille hammerregionen,<br />
Hamar region en, Valdres og Hadeland.<br />
Antall arbeidsplasser i industrien har gått<br />
ned i nesten alle regioner siden 2000. I<br />
industritunge regioner som Gjøvik og Glåm -<br />
dalen har antall arbeidsplasser i industrien<br />
gått ned med ca 20 prosent i perioden<br />
2000-2006, og bidrar til å forklare svak<br />
vekst i samlet sysselsetting i disse regi -<br />
onene. Sektoren service og privat/offentlig<br />
107,0<br />
106,0<br />
105,0<br />
104,0<br />
103,0<br />
102,0<br />
101,0<br />
100,0<br />
99,0<br />
98,0<br />
97,0<br />
96,0<br />
108,0<br />
107,0<br />
106,0<br />
105,0<br />
104,0<br />
103,0<br />
102,0<br />
101,0<br />
100,0<br />
99,0<br />
98,0<br />
97,0<br />
96,0<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006<br />
Hamarregionen Glåmdalen Sør-Østerdal<br />
Nord-Østerdal Hedmark<br />
Norge<br />
Figur 1: Utvikling i total sysselsetting i regionene i Hedmark, Hedmark og Norge.<br />
Sysselsatte per 4. kvartal. Indeks, 2000 = 100. Kilde: Østlandsforskning på<br />
grunnlag av SSB.<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006<br />
Nord-Gudbrandsdalen Midt-Gudbrandsdalen Lillehammerregionen<br />
Hadeland<br />
Valdres<br />
tjenesteyting har siden 2000 steget i alle<br />
regioner. Veksten har vært sterkest i regionene<br />
der fylkeshovedstedene ligger, Hamar<br />
og Lilleham mer, samt for Sør- Østerdal.<br />
Øk ningen har antakelig sam menheng med<br />
etablering og samling av offentlige arbeidsplasser,<br />
bl.a innen forsvaret, vegvesen og<br />
trygd- og arbeidsetat (NAV).<br />
Norge under ett har hatt noe sterkere<br />
sysselsettingsvekst enn Innlandet med 5,6<br />
prosent etter 2000. Her peker også 2006<br />
<strong>Oppland</strong><br />
Gjøvikregionen<br />
Figur 2: Utvikling i total sysselsetting i regionene i <strong>Oppland</strong>, <strong>Oppland</strong> og Norge.<br />
Sysselsatte per 4. kvartal. Indeks, 2000 = 100. Kilde: Østlandsforskning på<br />
grunnlag av SSB.<br />
Norge<br />
seg ut, da høykonjunkturen førte til at antall<br />
arbeidsplasser økte med 3,5 prosent i løpet<br />
av ett år. Først og fremst er det regionene<br />
rundt Mjøsa som har en vekst som kan<br />
måle seg med landssnittet. Gjøvikregionen<br />
har svakere vekst enn resten av Mjøsom -<br />
rådet. Utenfor mjøsområdet er det særlig<br />
Valdres og Hadeland som har relativt sterk<br />
vekst i antall arbeidsplasser.<br />
Hvis en går litt lengre tilbake i tid finner<br />
en omtrent samme bilde. Mens antall
arbeidsplasser økte med ca 16 prosent på<br />
landsbasis fra 1986 til utgangen av 2006,<br />
var veksten i Innlandet på 6-7 prosent. I<br />
Hedmark varierte sysselsettingsendringen<br />
fra pluss 8 prosent i Hamar regionen til 3-4<br />
prosent i negativ retning i Nord-Østerdal og<br />
Glåmdalen. I <strong>Oppland</strong> har Lillehammer -<br />
regionen og Hadeland hatt sterkere vekst<br />
enn landsgjennomsnittet de siste 20 årene,<br />
mens Nord-Gudbrandsdal hadde om lag<br />
samme sysselsetting i 2006 som i 1986.<br />
Gjøvikregionen ble hardt rammet av nedgangskonjunkturen<br />
rundt 1990, men hadde<br />
sterk vekst i årene etter. Ingen av regionene<br />
i <strong>Oppland</strong> hadde nedgang i sysselsettingen<br />
for hele 20-årsperioden under ett.<br />
Den svakere arbeidsplassutviklingen som<br />
Innlandet hadde på 1990-tallet relativt til<br />
landet for øvrig, skyldes til dels en næringsstruktur<br />
med tungt innslag av bransjer i<br />
generell sysselsettingsmessig tilbakegang,<br />
særlig jord- og skogbaserte næringer. Sam -<br />
tidig har det vært relativt lite av næringer i<br />
sysselsettingsmessig vekst, eksempelvis<br />
innen forretningsmessig tjenesteyting. Den -<br />
ne struktur ulempen faller sammen med at<br />
store deler av Innlandet har hatt en svakere<br />
utvikling enn landsgjennomsnittet også<br />
innenfor de fleste enkeltnæringer, både<br />
blant de i sysselsettingsmessig til bake gang<br />
og de i vekst.<br />
Innlandet – en leverandør av<br />
arbeidskraft til Oslo-området?<br />
Innlandet ble tettere knyttet til arbeids -<br />
markedene utenfor vårt område de første<br />
årene etter 2000. Siden 2002/2003 har det<br />
vært en svak nedgang i pendlingen til Osloområdet<br />
(Oslo og Akershus) fra Hedmark.<br />
Det samme har vært tilfelle også for<br />
pendlingen fra <strong>Oppland</strong> til Oslo, mens<br />
pendlingen til Akershus har økt mer enn fra<br />
Hedmark. Men det er fortsatt Oslo flest innlendinger<br />
pendler til. Snaut 11 000 pendler<br />
til Oslo, mot vel 4 500 som pendler til<br />
Akershus utenom Gardermoen, og ca<br />
1 200 som pendler til Gardermoen (Ullen -<br />
saker kommune). Vridning av pendling fra<br />
Oslo over mot Akershus har sannsynligvis<br />
sammenheng med at flere arbeidsplasser<br />
lokaliseres ut fra Oslo over mot nabokommunene.<br />
Sterkere økning i pendlingen fra<br />
145<br />
140<br />
135<br />
130<br />
125<br />
120<br />
115<br />
110<br />
105<br />
100<br />
95<br />
90<br />
85<br />
80<br />
145<br />
140<br />
135<br />
130<br />
125<br />
120<br />
115<br />
110<br />
105<br />
100<br />
95<br />
90<br />
85<br />
80<br />
<strong>Oppland</strong> til Akershus kan ha sammenheng<br />
med åpning av ny veiforbindelse (rv 35) fra<br />
Hadeland mot Gardermoen for noen år<br />
siden.<br />
sysselsetting og arbeidsliv 05 ***<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006<br />
Oslo Akershus ekskl. Gardermoen Gardermoen <strong>Oppland</strong> Norge for øvrig<br />
Figur 3: Utvikling i pendling fra Hedmark til andre geografiske områder.<br />
Pendlere per 4. kvartal. Indeks, 2000 = 100.<br />
Kilde: Panda og SSB og bearbeidet av Østlandsforskning.<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006<br />
Oslo Akershus ekskl. Gardermoen Gardermoen Hedmark Norge for øvrig<br />
Figur 4: Utvikling i pendling fra <strong>Oppland</strong> til andre geografiske områder.<br />
Pendlere per 4. kvartal. Indeks, 2000 = 100.<br />
Kilde: Panda og SSB og bearbeidet av Østlandsforskning.
06<br />
sysselsetting og arbeidsliv<br />
***<br />
Figur 5 nedenfor viser hvor stor andel av<br />
pendlerne fra de ulike regionene i<br />
Innlandet som jobber i Oslo, Akershus,<br />
Gardermoen, og andre deler av landet.<br />
Resterende andel av utpendlingen skjer<br />
mot andre regioner i Innlandet. For alle<br />
regioner, med unntak av Nord-Østerdal, er<br />
Valdres<br />
Hadeland<br />
Gjøvikregionen<br />
Lillehammerregionen<br />
Midt-<br />
Gudbrands<br />
dal<br />
Nord-<br />
Gudbrands<br />
dal<br />
Nord-<br />
Østerdal<br />
Sør-<br />
Østerdal<br />
Glåmdalen<br />
Hamarregionen<br />
2006<br />
2002<br />
2006<br />
2002<br />
2006<br />
2002<br />
2006<br />
2002<br />
2006<br />
2002<br />
2006<br />
2002<br />
2006<br />
2002<br />
2006<br />
2002<br />
2006<br />
2002<br />
2006<br />
2002<br />
0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100%<br />
Andel som pendler til Oslo<br />
Andel som pendler til Gardermoen<br />
Andel som pendler til Akershus ekskl. Gardermoen<br />
Andel som pendler til landet forøvrig<br />
Figur 5: Andel pendlere fra regioner i Innlandet til andre geografiske områder 4. kvartal 2002 og 4. kvartal 2006.<br />
Resterende andel pendler til andre regioner i Innlandet. Kilde: Panda og SSB og bearbeidet av Østlandsforskning.<br />
Figuren viser også at for samtlige regioner<br />
har pendlingen til Oslo gått ned fra 2002 til<br />
2006, unntaket er Valdres (men her er<br />
både endring og nivå lavt). Som det også<br />
kommer fram av de to første figurene ovenfor<br />
har pendlingen til Hedmark fra <strong>Oppland</strong><br />
og til <strong>Oppland</strong> fra Hedmark økt klart etter<br />
Oslo det viktigste arbeidsmarked for personer<br />
som pendler ut av Innlandet. Spesielt<br />
viktig er dette for de to sørligste regionene i<br />
Innlandet dvs. Glåmdalen og Hadeland.<br />
Hadeland og Valdres har også en relativ<br />
stor utpendlings andel til Østlandet for øvrig,<br />
i hovedsak til Buskerud. Nord-Østerdalen<br />
2002. Med andre ord har mobiliteten i<br />
arbeidsmarkedet i Innlandet blitt større,<br />
mens integrasjonen mot arbeidsmarkedet i<br />
Oslo har stoppet opp, eller i hvertfall tatt en<br />
pause. Det er naturlig å peke på veksten i<br />
antall arbeidsplasser i de sentrale deler av<br />
Innlandet (mjøsområdet) som forklaring på<br />
på sin side har stor utpendling til Sør-<br />
Trøndelag og da spesielt Røros og delvis<br />
Trondheim. Glåmdalen har stor utpendling<br />
mot Akers hus, noe som skyldes at deler av<br />
regionen ligger nær arbeidsmarkedet på<br />
Romerike.<br />
en slik utvikling. En annen vinkling er at det<br />
ikke har skjedd noen vesentlig tilflytting til<br />
Innlandet av folk som har beholdt arbeidsplassen<br />
sin i Oslo-området.
Det etableres flere bedrifter<br />
i Innlandet<br />
Tilgangen på nye bedrifter sier noe om<br />
dyna mikken i en regions næringsliv, og<br />
ønsker om å sette idéer og drømmer ut i<br />
livet. Nyetableringstakten, regnet som<br />
andel av eksisterende bedrifter, ligger på<br />
om lag samme nivå i begge innlands -<br />
fylkene. Høyest etableringstakt har mjøs -<br />
området og Hadeland.<br />
Tallene viser at etableringstakten har ligget<br />
stabilt lavere enn landsgjennomsnittet siden<br />
2001. Siden 2002-2003 har Innlandet og<br />
landet under ett vist om lag samme ut vikling.<br />
Figur 6 viser at mjøsområdet og har<br />
hatt sterkest økning i etableringstakt i 2006<br />
sammenlignet med årene før.<br />
Etableringstakten går ned innen industri og<br />
varehandel, mens den øker for de øvrige<br />
næringene. Nedgangen innen varehandel<br />
følger utviklingen på landsnivå. Nedgangen<br />
har vart siden 2004 og kan ha sammenheng<br />
med at gode tider i varehandelen gjør<br />
at det er færre ledige forretningslokaler.<br />
Nyetableringene i industri følger også utviklingen<br />
for resten av landet, og viser svak<br />
nedgang i etableringstakten.<br />
Sterkest økning i etableringstakten finnes i<br />
bygg og anlegg, hotell og restaurant, samt<br />
innen forretningsmessig tjenesteyting.<br />
Siden oppgangskonjunkturene startet i<br />
2003 har nyetableringene i både bygg og<br />
anlegg og forretningsmessig tjenesteyting<br />
vært i kraftig vekst. Høyere etterspørsel og<br />
mer dynamikk i disse bransjene gjør det<br />
lettere for mange å starte ”for seg selv”.<br />
Etableringstakten har også økt i Innlandet,<br />
men økningen har vært lavere enn i landsmålestokk.<br />
Som ”motvekt” til lavere etableringstakt<br />
enn resten av landet, viser statistikken at<br />
nyetablerte bedrifter i gjennomsnitt lever<br />
lenger i Innlandet enn på landsbasis. Tall<br />
fra SSB viser at i gjennomsnitt for landet er<br />
43 prosent av bedriftene fortsatt i drift etter<br />
3 år. For Hedmark er tilsvarende andel 45<br />
prosent, mens den for <strong>Oppland</strong> er 48 prosent.<br />
<strong>Oppland</strong><br />
Hedmark<br />
Norge<br />
Sør-Østerdal<br />
Glåmdalsregionen<br />
Valdres<br />
Hadeland<br />
Nord-Gudbrandsdal<br />
Midt-Gudbrandsdal<br />
Gjøvikregionen<br />
Lillehammerregionen<br />
Nord-Østerdal<br />
Hamarregionen<br />
Entreprenørskap vies stadig større oppmerksomhet<br />
i skoleverket. Det drives systematisk<br />
opplæring på området både på<br />
videregående nivå og høgskolenivå i<br />
Innlandet. Mange steder tilbys etablereropplæring<br />
i regi av Innovasjon Norge. For å<br />
hjelpe nystartede bedrifter finnes det in -<br />
sysselsetting og arbeidsliv 07 ***<br />
0% 2% 4% 6% 8% 10% 12% 14%<br />
Gjennomsnitt 2002 - 2005 2006<br />
Figur 6. Etableringer som andel av eksisterende bedrifter i regionene i Hedmark<br />
og <strong>Oppland</strong>. Kilde: Østlandsforskning på grunnlag av SSB.<br />
140<br />
130<br />
120<br />
110<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
2002<br />
Hedmark<br />
<strong>Oppland</strong><br />
2003 2004 2005 2006<br />
Innlandet<br />
Figur 7. Utvikling i etableringer 2001 – 2006, regnet som andel av eksisterende<br />
bedrifter. <strong>Oppland</strong>, Hedmark, Innlandet og Norge. Kilde: Østlandsforskning på<br />
grunnlag av SSB.<br />
Norge<br />
kubatorer på seks steder i Innlandet. Enkelt<br />
sagt består en Inkubator av kunnskap og<br />
nettverk, rom og viktige kontortjenester<br />
som stilles til gründerens disposisjon.<br />
Inkubatorer finnes i kunnskapsparkene i<br />
Hamar, Lillehammer, Gjøvik og Kongsvinger.<br />
Dessuten driver Tretorget på Kirkenær en
08<br />
sysselsetting og arbeidsliv<br />
***<br />
inkubator, det samme gjør Moelven Indu -<br />
strier i samarbeid med SIVA på Moelv.<br />
Tilgangen på etablerere dempes derfor<br />
sannsynligvis ikke av mangel på et hjelpe -<br />
apparat eller mangel på kapital. Problemet<br />
er heller at vi i Innlandet har litt for få poten -<br />
siel le etablerere som ønsker å starte egne<br />
bedrifter.<br />
Mange bedrifter sliter<br />
med å få tak i folk<br />
Betydelig vekst i aktiviteten i næringslivet i<br />
Innlandet har ført til vekst i sysselsettingen,<br />
slik vi har omtalt, men også til at det er blitt<br />
vanskeligere å rekruttere personell med<br />
ønskede kvalifikasjoner. I følge Arbeids og<br />
velferdsetaten (NAV) sin bedriftsundersøkelse<br />
våren <strong>2007</strong> rapporterer nesten en tredel<br />
av alle virksomheter i Hedmark og<br />
<strong>Oppland</strong> at de har problemer med å rekruttere<br />
relevant arbeidskraft, mot drøyt hver<br />
fjerde ett år før. Hos 14 prosent av virksomhetene<br />
er problemene så alvorlige at de nå<br />
har færre ansatte enn de ville hatt om det<br />
ikke hadde vært for rekrutteringsproblemene.<br />
Dette er en økning fra 8 prosent i<br />
2006. Rekrutterings problemene er størst<br />
innen bygg og anlegg der hele 30 prosent<br />
opplyser at de har ubesatte stillinger.<br />
Rekrutterings problemene har økt mest for<br />
transport og forretningsmessig tjenesteyting.<br />
I transportbransjen er det mangel på sjåfører,<br />
mens det innen forretningsmessig<br />
tjenesteyting blant annet mangler ingeniører<br />
(særlig innen bygg og anlegg), IT-personell,<br />
revisorer, regnskapsførere og selgere.<br />
Norges Banks regionale nettverk undersøker<br />
også graden av stramhet i arbeidsmarkedet,<br />
gjennom å kartlegge om bedriftene har ledig<br />
kapasitet. Det gjøres ved at bedriftene som<br />
inngår i nettverket intervjues om de har<br />
problemer med å møte en ventet eller uventet<br />
vekst i etterspørselen, og i hvor stor grad<br />
dette skyldes mangel på personell i bedriftene.<br />
Informasjon hentes inn 5 ganger pr år.<br />
Det siste året har andelen bedrifter med<br />
kapasitetsbegrensninger steget jevnt i<br />
Innlandet. I den siste undersøkelsen i mai i<br />
år oppga 58 prosent av bedriftene at de ville<br />
ha noen eller betydelige problemer med å<br />
møte en ventet eller uventet vekst i etterspørselen.<br />
Av alle de intervjuede bedriftene<br />
oppga 38 prosent at tilgangen på arbeidskraft<br />
ville ha begrenset produksjonen ved en<br />
økning i etterspørselen. Forrige runde i mars<br />
i år var andelene henholdsvis 51 og 33 prosent.<br />
Innlandet ligger bare svakt under<br />
landssnittet med hensyn til kapasitets -<br />
utnytting. Størst kapasitetsutnytting er det<br />
som tidligere i bygg og an legg, hvor også tilgangen<br />
på arbeidskraft er vanskeligst. Særlig<br />
i industrien er det også fysiske begrensninger<br />
i form av teknisk produksjonskapasitet<br />
samt tilgang på råvarer og andre leveranser.<br />
… som mange bedrifter<br />
henter østfra<br />
Pr juni <strong>2007</strong> var det i Innlandet 3700 ikkenordiske<br />
borgere som hadde arbeidstillatelse<br />
i Innlandet (regnet etter hvor mange<br />
arbeidstillatelser som er gitt ved de tre politidistriktene<br />
i Innlandet). Av disse var tre fjerdedeler,<br />
eller 2800 tillatelser gitt til borgere<br />
fra de nye EU-landene i Øst-Europa. I forhold<br />
til antall innvilgede arbeidstillatelser i<br />
Norge, har Innlandsfylkene vel 9 prosent av<br />
de ”nye EU-borgerne” i sine fylker. Det er<br />
noe høyere enn Innlandets andel av folketallet<br />
i Norge (8 prosent). Antall arbeidstilla-<br />
telser øker om sommeren blant annet som<br />
følge av sesongarbeid i landbruket.<br />
På landsbasis var det i underkant av 70 000<br />
ikke-nordiske borgere som hadde arbeidstillatelse<br />
pr 1. juni <strong>2007</strong>. I tillegg var det<br />
mellom 50 000 og 60 000 sysselsatte fra<br />
andre nordiske land. Om lag 40 000 av de<br />
ikke-nordiske arbeidstakerne kommer fra<br />
landene som ble medlemmer av EU i 2004.<br />
Av disse kommer de fleste fra Polen. Av de<br />
ca 26 000 arbeidstillatelser som gitt fra nyttår<br />
til juni i år til borgere fra nye EU-land, ble<br />
hele 70 prosent gitt til polakker. De største<br />
landene utenom Polen er Litauen, Latvia,<br />
Estland og Slovakia.<br />
I praksis fantes det nesten ikke arbeidstakere<br />
fra Polen og andre land i Øst-Europa før<br />
EU-utvidelsen i 2004. Økningen var prosentvis<br />
sterkest i 2006, da antallet omtrent<br />
ble doblet for Innlandet under ett.<br />
Antallsmessig har imidlertid økningen vært<br />
sterkere 1. halvår i år. Fra nyttår og til 1. juni<br />
har antallet arbeidstakere fra nye EU-land<br />
økt med mer enn 15 000. Når det gjelder<br />
fordelingen på næring er Innlandet spesielt<br />
ved at jord- og skogbruk står for en like stor<br />
andel av sysselsettingen av utenlandske<br />
lønnsmot takerne som bygg og anlegg. På<br />
landsbasis står sistnevnte næring for ca en<br />
fjerdedel av sysselsettingen av utenlandske<br />
arbeids takere på korttidsopphold. Når det<br />
gjelder fylkene våre utpeker Hedmark seg<br />
ved en høy andel innen bygg og anlegg,<br />
industri samt innen helse og sosial. For<br />
<strong>Oppland</strong> er andelen størst innen jord-<br />
og skogbruk og varehandel, hotell og<br />
restaurant. Hedmark har pga. nærheten til<br />
Sverige sysselsatt en god del flere nordiske<br />
arbeidstakere enn <strong>Oppland</strong>.
Industrien i Innlandet<br />
I overgangen fra industri til tjenesteproduksjon,<br />
som alle industriland i større eller<br />
mindre grad opplever, så vil antall arbeidsplasser<br />
i industrien falle. I seg selv er ikke<br />
dette noe tegn på et ”usunt” næringsliv,<br />
men avspeiler at vareproduksjon kan rasjonaliseres<br />
mer enn tjenesteproduksjon.<br />
Samtidig vil folk etterspørre mer tjenester<br />
når inntektsnivået øker, slik som feriereiser,<br />
restaurantmåltider og kulturaktiviteter. I tillegg<br />
kommer ”Kina-effekten” som særlig<br />
har virket de siste årene, nemlig at for -<br />
brukerne får tilgang på varer fra Kina og<br />
andre land i Østen til lave priser. For deler<br />
av industrien betyr det hardere konkur -<br />
ranse, samtidig som mange bedrifter får tilgang<br />
på produksjon og underleveranser til<br />
lavere priser enn hva industrien i Innlandet<br />
og resten av Norge kan levere til. Det betyr<br />
tøffere konkurranse for underleverandørene,<br />
men gir grunnlag for lavere utsalgspriser<br />
og dermed økt salg for bedriften som<br />
kjøper varene.<br />
Gjøvikregionen og Hamarregionen utgjør<br />
tyngdepunktet for industrien i Innlandet.<br />
Disse regionene har hver 5000-6000<br />
arbeids plasser i industrien, og utgjør til<br />
sammen omtrent halvparten av de vel<br />
20 000 arbeidsplassene i industrien. Fra<br />
2000 til 2006 har antall arbeidsplasser i<br />
industrien gått ned med nesten 15 prosent<br />
i Hedmark og 12 prosent i <strong>Oppland</strong>.<br />
Nedgangen varte fram til 2006, da høy økonomisk<br />
aktivitet medførte at sysselsettingen<br />
steg moderat i Innlandet.<br />
Nord-Østerdal er den eneste regionen i<br />
Hedmark som har økt industrisysselsettingen,<br />
men dette er også den minste regionen<br />
i antall sysselsatte. Økningen her skyldes<br />
hovedsakelig opptrapping av produksjonen<br />
i Synnøve Findens fabrikk i Alvdal. Glåm -<br />
dals regionen har tapt over 900 eller 20 prosent<br />
av industriarbeidsplassene på seks år.<br />
Årsaken til sterk nedgang i sysselsettingen<br />
i Glåm dalen er rasjonaliseringer særlig<br />
innen trelastindustri og næringsmiddel -<br />
industri, samt nedleggelsen av deler av<br />
Jordans fabrikk på Åsnes i 2002. Den<br />
andre tunge industriregionen i Hedmark,<br />
nemlig Hamar, har hatt en nedgang på om<br />
lag 10 prosent.<br />
105,0<br />
100,0<br />
95,0<br />
90,0<br />
85,0<br />
80,0<br />
75,0<br />
110,0<br />
105,0<br />
100,0<br />
95,0<br />
90,0<br />
85,0<br />
80,0<br />
75,0<br />
70,0<br />
I <strong>Oppland</strong> hadde Midt-Gudbrandsdal vekst<br />
i industrisysselsettingen fra 2000 til 2006,<br />
grunnet opptrapping av produksjonen ved<br />
Tines anlegg i Ringebu og flere ansatte i<br />
kraftsektoren i Nord-Fron. Lillehammer -<br />
regionen, Valdres og Nord-Gudbrands dal<br />
opprettholdt sysselsettingen på et ganske<br />
jevnt nivå i denne perioden. Blant regionene<br />
i <strong>Oppland</strong> hadde Hadeland den prosentvis<br />
sterkeste nedgangen, noe som<br />
henger sammen med reduksjon i trelast -<br />
Norge<br />
industrien i innlandet 09 ***<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006<br />
Hedmark<br />
<strong>Oppland</strong><br />
Innlandet<br />
Figur 8: Utvikling i industrinæringene i Hedmark, <strong>Oppland</strong>, Innlandet og Norge.<br />
Sysselsatte per 4. kvartal. Indeks, 2000 = 100. Kilde: Østlandsforskning på<br />
grunnlag av SSB.<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006<br />
Hamarregionen Glåmdalen Sør-Østerdal Nord-Østerdal Hedmark Norge<br />
Figur 9: Utvikling samlet for industri, olje og kraft i regionene i Hedmark,<br />
Hedmark og Norge. Sysselsatte per 4. kvartal. Indeks 2000 = 100.<br />
Kilde: Østlandsforskning på grunnlag av SSB.<br />
industrien, og nedbemanning ved Hadeland<br />
Glassverk og Alfa Skofabrikk. Regnet i<br />
antall arbeidsplasser skjedde den største<br />
tilbakegangen i <strong>Oppland</strong> i Gjøvikregionen,<br />
som mistet ca 1200 arbeidsplasser i indu -<br />
strien fra 2000 til 2006. Årsaken er blant<br />
annet nedgang i sysselsettingen i noen av<br />
bedriftene i Raufoss Industripark, betydelig<br />
reduksjon i antall ansatte ved Mustad på<br />
Gjøvik, samt nedleggelsen av Landheim<br />
Veveri på Skreia i 2005.
10<br />
industrien i innlandet<br />
***<br />
120,0<br />
115,0<br />
110,0<br />
105,0<br />
100,0<br />
95,0<br />
90,0<br />
85,0<br />
80,0<br />
75,0<br />
70,0<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006<br />
Nord-Gudbrandsdal Midt-Gudbrandsdal Lillehammerregionen Gjøvikregionen<br />
Hadeland Valdres <strong>Oppland</strong><br />
Norge<br />
Figur 10: Utvikling samlet for industri, olje og kraft i regionene i <strong>Oppland</strong>,<br />
<strong>Oppland</strong> og Norge. Sysselsatte per 4. kvartal. Indeks 2000 = 100.<br />
Kilde: Østlandsforskning på grunnlag av SSB.<br />
Omsetningsutviklingen for Innlandsindu -<br />
stri en utenom kraftsektoren viser et noe<br />
annet bilde enn sysselsettingen. For perioden<br />
2000 til 2005 (som er de siste tilgengelige<br />
tall) viser Hedmark sterkere utvikling<br />
enn <strong>Oppland</strong>. Veksten i femårsperioden er<br />
ca 45 prosent i Hedmark, mot ca 25 prosent<br />
i <strong>Oppland</strong>. Svakere utvikling i <strong>Oppland</strong><br />
skyldes langt på vei liten omsetningsvekst i<br />
Gjøvikregionen, som står for omtrent halvparten<br />
av omsetningen i industrien i Opp -<br />
land. De økonomiske resultatene, regnet<br />
som driftsresultat i prosent av omsetning, lå<br />
i 2005 på om lag samme nivå i Hedmark<br />
og <strong>Oppland</strong>. Industrien i <strong>Oppland</strong> hadde<br />
imidlertid svak lønnsomhet i konjunkturnedgangen<br />
i 2001/2002.<br />
Sysselsettingen gikk noe sterkere tilbake i<br />
Hedmark og <strong>Oppland</strong> enn for landet ellers.<br />
På landsbasis falt sysselsettingen i industrien<br />
med 7 prosent fra 2000 til 2006, mot 13<br />
prosent for Innlandet samlet. Særlig svak<br />
var utviklingen i 2002 og 2003, da hver<br />
tiende arbeidsplass i industrien ble borte. I<br />
løpet av oppgangskonjunkturen fra 2003/<br />
2004 har sysselsettingen på landsbasis<br />
stabilisert seg, og tatt seg opp det siste året.<br />
Antall arbeidsplasser økte med 3 prosent i<br />
løpet av 2006.<br />
Industrisysselsettingen i Innlandet utviklet<br />
seg parallelt med resten av landet for årene<br />
2000 til 2003. Forskjellen ligger i perioden<br />
etterpå, for mens sysselsettingen stabiliserte<br />
seg på landsbasis så fortsatte ned -<br />
gangen i Innlandet. At den har blitt sterkere<br />
i Innlandet skyldes dels økt sysselsetting<br />
innen oljeindustrien. På landsbasis har<br />
denne steget med ca 5000 personer, noe<br />
som naturlig nok ikke har kommet Inn -<br />
landet til del (husk at vi ser på arbeidsplasser<br />
etter hvor arbeidsplassen ligger – ikke<br />
hvor de ansatte bor). Dette forklarer ca en<br />
tredel av spriket i utvikling mellom Inn -<br />
landet og Norge samlet. Når det gjelder<br />
utviklingen for øvrig kan det være fruktbart<br />
å se på utviklingen i bransjer/industri -<br />
grener. På basis av offentlig statistikk har vi<br />
skjønnsmessig delt inn industri og kraft -<br />
forsyning inn i seks deler:<br />
– Næringsmiddelindustri. Omfatter produksjon<br />
av næringsmidler og drikkevarer.<br />
– Byggevareindustri. Omfatter produksjon<br />
av trelast og trevarer, bygningsglass, isolasjon,<br />
keramiske produkter til bygg, skifter,<br />
ferdigbetong, betongvarer, bygnings -<br />
konstruk sjoner av metall, produksjon av<br />
elektrisk materiell og kabler til bygg.<br />
– Verksted-/metallindustri. Omfatter produksjon<br />
av metaller, metallkonstruksjoner,<br />
metallvarer, maskiner og utstyr, motor -<br />
kjøretøy og tilhengere, andre transport -<br />
midler, bildeler (også bildeler som ikke er<br />
laget av metall) og metallgjenvinning.<br />
– Konsumvareindustri. Omfatter produksjon<br />
av tekstiler, klær, aviser og andre grafiske<br />
produkter, husholdningsartikler av glass,<br />
kjøkken redskaper, møbler, sportsartikler.<br />
– Energisektoren. Omfatter elektrisitet og<br />
fjernvarme.<br />
– Øvrig industri. Omfatter produksjon av<br />
papir/papp, kjemiske og farmasøytiske<br />
produkter, gummi og plast, radio- og kommunikasjonsutstyr,<br />
medisinsk utstyr.<br />
I inndelingen er det brukt standard for<br />
næringsgruppering (NACE).<br />
Tabellen og figuren under viser at Hedmark<br />
er klart størst innenfor bygg, nærings -<br />
middel og øvrig industri, mens <strong>Oppland</strong> har<br />
størst verksted-/metallindustri og konsumrettet<br />
industri.
Tabell 1: Antall sysselsatte i industrigrenene for Hedmark, <strong>Oppland</strong>, Innlandet og Norge. Tall for 4. kv 2006.<br />
industrien i innlandet 11 ***<br />
Bygg Verksted/metall Næringsmiddel Konsum Elforsyning Øvrig industri<br />
Hedmark 3304 1999 2736 1313 569 647<br />
<strong>Oppland</strong> 1869 3732 1609 2451 734 343<br />
Innlandet 5173 5731 4345 3764 1303 990<br />
Norge 37869 98081 50461 44931 14323 36509<br />
Kilde: Østlandsforskning på grunnlag av SSB.<br />
I antall sysselsatte er de fire industri -<br />
gruppene bygg, verksted/metall, næringsmiddel<br />
og konsum ganske jevnstore.<br />
Sammen lignet med Norge for øvrig har<br />
Innlandet mye byggrelatert industri og<br />
næringsmiddelindustri, og har også en noe<br />
høyere andel av sysselsettingen innen konsumrettet<br />
industri og i elforsyning. Verk -<br />
sted industrien er mindre viktig enn for den<br />
øvrige delen av landet, det samme gjelder<br />
samlegruppen ”øvrig industri”. Syssel -<br />
setting fordelt på industribransjer er tilgjengelig<br />
for årene 2002-2006.<br />
Byggevareindustrien<br />
At byggevareindustrien er langt større i<br />
Hedmark enn i <strong>Oppland</strong> skyldes både mer<br />
trelastindustri og husproduksjon, samt<br />
større produksjon av bygningsartikler.<br />
Særlig viktig er Forestias sponplatefabrikk i<br />
Våler kommune. Byggindustrien har størst<br />
andel av sysselsettingen i Hamarregionen<br />
og Glåmdalen i Hedmark, samt Midt- og<br />
Nord-Gudbrandsdal. I Hamarregionen er<br />
det Ringsaker og Stange som har størst<br />
andel sysselsatte i byggrelatert industri. I<br />
Stange produserer Hedalm Anebyhus<br />
byggmoduler med vel 200 ansatte. I Stange<br />
ligger det tre fabrikker som produserer<br />
trapper og innredninger. I Ringsaker har<br />
Moelven-konsernet produksjonssteder i<br />
Moelv, Brumunddal og Brøttum. De største<br />
er Moelven Limtre og Moelven Byggmodul i<br />
Moelv som har hhv 120 og ca 250 ansatte.<br />
I Brumunddal driver Kährs parkettproduksjon<br />
(vedtatt nedlagt i år). Glåmdalen har<br />
Hamarregionen<br />
Glåmdalen<br />
Sør-Østerdalen<br />
Nord-Østredalen<br />
Nord-Gudbrandsdalen<br />
Midt-Gudbrandsdalen<br />
Lillehammerregionen<br />
Gjøvikregionen<br />
Hadeland<br />
Valdres<br />
Innlandet<br />
Hele landet<br />
0% 2% 4% 6% 8% 10% 12% 14% 16% 18% 20%<br />
betydelig produksjon av trelast ved flere<br />
større sagbruk. Forestias sponplatefabrikk<br />
har vel 200 ansatte, og det drives produksjon<br />
av vinduer og andre bygningsartikler<br />
på flere produksjonssteder i Glåmdalen. I<br />
Gudbrandsdalen er byggindustrien tungt<br />
representert i Ringebu og Sel. I Ringebu<br />
produseres trelast, ferdighus og andre byg-<br />
Bygg Verksted/metall Næringsmiddel<br />
Konsum Elforsyning Øvrig industri<br />
Figur 11: Industrinæringenes sysselsettingsandeler i Innlandsregionene<br />
sammenliknet med landsgjennomsnitt. 4 kvartal 2006.<br />
Kilde: Østlandsforskning på grunnlag av SSB.<br />
ningsartikler, mens Sel er store på trelast,<br />
vindusproduksjon og bygningsartikler av<br />
naturstein.
12<br />
industrien i innlandet<br />
***<br />
120,0<br />
115,0<br />
110,0<br />
105,0<br />
100,0<br />
95,0<br />
90,0<br />
85,0<br />
80,0<br />
75,0<br />
70,0<br />
2002 2003 2004 2005 2006<br />
Hedmark<br />
<strong>Oppland</strong><br />
Innlandet<br />
Norge<br />
Figur 12: Utvikling i byggeindustrien for Hedmark, <strong>Oppland</strong>, Innlandet og<br />
Norge. Sysselsatte per 4. kvartal. Indeks 2002 = 100.<br />
Kilde: Østlandsforskning på grunnlag av SSB.<br />
120,0<br />
115,0<br />
110,0<br />
105,0<br />
100,0<br />
95,0<br />
90,0<br />
85,0<br />
80,0<br />
75,0<br />
70,0<br />
2002 2003 2004 2005 2006<br />
Hedmark<br />
<strong>Oppland</strong><br />
Innlandet<br />
Figur 13: Utvikling i næringsmiddelindustrien for Hedmark, <strong>Oppland</strong>, Innlandet<br />
og Norge. Sysselsatte per 4. kvartal. Indeks 2002 = 100.<br />
Kilde: Østlandsforskning på grunnlag av SSB.<br />
Norge<br />
Byggevareindustrien har utviklet seg om<br />
lag som landsgjennomsnittet med et bunnår<br />
i sysselsettingen i 2004, og med økning<br />
i årene etter. Figur 12 viser at Hedmark har<br />
utviklet seg svakere enn både <strong>Oppland</strong> og<br />
Norge, og sysselsettingen i denne delen av<br />
industrien ligger lavere i 2006 enn i 2000.<br />
<strong>Oppland</strong> har en utvikling som nært følger<br />
landsgjennomsnittet. Årsaken til svakere<br />
utvikling i Hedmark kan ha sammenheng<br />
med rasjonalisering i bl.a trelastindustrien.<br />
I flere kommuner der denne industrien er<br />
viktig er sysselsettingen redusert siden<br />
2000.<br />
Næringsmiddelindustrien<br />
Næringsmiddelindustrien er viktigst i<br />
Hamar regionen og Nord-Østerdal. Kom -<br />
munene Ringsaker og Alvdal peker seg ut<br />
med høy andel sysselsatte i næringsmid -<br />
delindustrien (se egen omtale av denne<br />
industrien i kapittelet om landbruket).<br />
Næringsmiddelindustrien har utviklet seg<br />
om lag likt i Hedmark og <strong>Oppland</strong>, samtidig<br />
som Innlandet har hatt om lag samme<br />
utvikling som landsgjennomsnittet. Syssel -<br />
settingen i denne industrien går svakt nedover,<br />
det gjelder også i perioden med oppgangskonjunktur<br />
fra 2004 og fram til dag.
Fra Nycomed Pharma på Elverum<br />
industrien i innlandet 13 ***
14<br />
industrien i innlandet<br />
***<br />
Verksted-/metallindustri<br />
Verksted-/metallindustrien er klart størst i<br />
<strong>Oppland</strong> takket være industrimiljøet på<br />
Raufoss, (se egen ramme). Bortimot 2500<br />
av 3700 sysselsatte i denne delen av indu -<br />
strien har arbeidssted i Vestre Toten.<br />
Verksted-/metallindustrien har også ganske<br />
stor betydning i Glåmdalen og på Hade -<br />
land. I Glåmdalen er de største bedriftene<br />
Hydro Aluminium Profilers anlegg i Eidskog<br />
og bildelprodusenten TI Group i Kong s -<br />
vinger som begge har om lag 200 ansatte.<br />
De øvrige regionene i Hedmark har relativt<br />
lav andel av sysselsettingen innen verksted-/metallindustrien,<br />
men det finnes flere<br />
større bedrifter i denne sektoren, bl.a i<br />
Ringsaker (se ramme på neste side).<br />
Utviklingen i verksted-/metallindustrien likner<br />
mye på industrien totalt, jf fig 14. For<br />
landet under ett stoppet nedgangen i 2003,<br />
og det var en økning i 2005 og 2006. For<br />
Innlandet gikk sysselsettingen ned helt<br />
fram til 2005, og økningen i 2006 var<br />
svakere enn for resten av landet. Ned -<br />
gangen var på samme nivå for begge fylkene.<br />
De fleste regionene hadde nedgang<br />
i sysselsettingen. I antall var den klart<br />
sterkest i Gjøvikregionen. Vestre Toten<br />
(Raufoss) alene mistet nesten 700 arbeidsplasser<br />
i årene 2002 – 2006.<br />
Foran pekte vi på økningen i oljeindustrien<br />
som faktor bak sterkere vekst i industrisysselsettingen<br />
på landsbasis. Denne vil ikke<br />
slå ut for verksted-/metallindustrien, men<br />
veksten i maritim sektor inkl offshore er en<br />
viktig grunn til at Innlandet har hatt svakere<br />
utvikling innen verksted-/metallindustri enn<br />
landet ellers. Næringsgruppene (NACE)<br />
”produksjon av maskiner og utstyr” og<br />
”produksjon av andre transportmidler” er<br />
dominert av produksjon av skip, oljeplattformer<br />
og utstyr til skip og offshore. Disse to<br />
næringsgruppene har hatt langt mer positiv<br />
utvikling på landsbasis enn verksted-<br />
/metallindustrien i Innlandet. Nær ings -<br />
gruppene står for bortimot to tredeler av<br />
sysselsettingen i verksted-/metallindustrien<br />
på landsbasis, mens andelen i In nlandet<br />
er 30 prosent. Sysselsettingen i verksted-<br />
/metallindustrien i Innlandet gikk samlet<br />
ned med 12 prosent fra 2002, mens den<br />
Industrien på Raufoss<br />
Raufoss er det klart største industristedet i Innlandet. De fleste større industribedriftene<br />
befinner seg i Rau foss Industripark, området til tidligere Raufoss<br />
Ammunisjonsfabrikker, der det til sammen er nærmere 40 be drifter med ca 3000<br />
ansatte. Av de 40 bedriftene er det 16 industri bedrifter. Flesteparten driver metall -<br />
be arbeiding av ulike slag, og de fleste av de større aktørene leverer til bili<br />
ndustrien. Hydro Automotive Stru c tures, Kongsberg Automotive Rau foss, Steertech,<br />
Raufoss Tech nolo gy og Plastal er alle bedrifter som produ serer bildeler. Nammo er<br />
et nordisk konsern som produserer ammunisjon og rakettmotorer, konsernet har<br />
hoved kontor og vel 600 ansatte på Raufoss. Hydro Aluminium Profiler lager<br />
komponenter til bruk i bygg. I industriparken ligger også Ragasco og Raufoss Fuel<br />
Systems. In nen for industriparken ligger også Rau foss Tech nology and Industrial<br />
Manage ment (RTIM), et teknologi selskap som bl.a utvikler spisskompetanse innen<br />
automatisert produksjon, teknologiledelse og materi al teknologi. Selskapet har ca 50<br />
ansatte og er, i samarbeid med de øvrige bedriftene i industriparken, et av seks<br />
industri miljøer i Norge som har fått status som ”Norwegian Centre Of Expertise”.<br />
120,0<br />
115,0<br />
110,0<br />
105,0<br />
100,0<br />
95,0<br />
90,0<br />
85,0<br />
80,0<br />
75,0<br />
70,0<br />
2002 2003 2004 2005 2006<br />
Hedmark<br />
<strong>Oppland</strong><br />
Innlandet<br />
Figur 14: Utvikling i verksted/metallindustrien for Hedmark, <strong>Oppland</strong>, Innlandet<br />
og Norge. Sysselsatte per 4. kvartal. Indeks 2002 = 100.<br />
Kilde: Østlandsforskning på grunnlag av SSB.<br />
gikk opp med 2 prosent for landet under<br />
ett. En viktig forklaring er utviklingen i<br />
de offshoredominerte industrigruppene:<br />
”Pro duksjon av maskiner og utstyr” økte<br />
med 4 prosent på landsbasis, mens ”produksjon<br />
av andre transportmidler” økte<br />
med 6 prosent.<br />
Norge
Ring Mekanikk<br />
industrien i innlandet 15 ***<br />
Ring Mekanikk AS på Moelv lager vip pemekanismer til kontorstoler, mekanismer til hvilestoler og komplette jern banestoler. Bedriften<br />
leverte sin første offshorerelaterte ordre i år. Ca 80 prosent av omsetningen går til eksport. Eksportandelen er størst for hoved -<br />
produktet, vippemekanismer til kontor stoler. Kundene for disse er store internasjonale produsenter av kontormøble r.<br />
Ring Mekanikk ble grunnlagt i Moelv i 1942. De første produktene var grammofoner og utstyr til symaskiner, som var populære<br />
produkter under krigen. Rett etter krigen ble de første stolmekanismene utviklet. Noen av de tidligste versjonene var svært<br />
avanserte og solide, og ble produsert i mange år. Flere av disse er fortsatt i bruk! I 1974 ble de første komplette jern bane stolene<br />
utviklet. De har senere blitt ekspor t ert til mange land, og er installert i mange norske tog, blant annet i Flytoget.<br />
Ring Mekanikk har nå solgt mer enn 10 millioner stolmekanismer. I de siste årene har omsetningen steget år for år, samtidig som<br />
lønnsomheten har vært god. Omsetningen kom i 2006 opp i 80 mill kroner. 2003 var et merkeår for bedriften da den besluttet<br />
oppstart av egen fabrikk i Ogre i Latvia. Dette ble ansett som nød vendig for å sikre tilgang på rimeligere produksjons kapasitet, og<br />
dermed legge grunnlaget for fortsatt produksjon i Norge. I dag er vel 25 av de totalt ca 100 ansatte i kon sernet sysselsatt ved<br />
datterbedriften ’SIA Ring Baltic’ i Latvia.<br />
Ring Mekanikk ser for seg videre vekst i salget. Budsjettet for <strong>2007</strong> er på 85 mill. Bedriften legger stor vekt på å ha topp<br />
moderne produksjons utstyr. I løpet av det neste året vil investeringene øke. Ny mekanisk presse til ca 6 mill kroner er bestilt og vil<br />
bli levert på nyåret 2008. Denne investeringen vil rasjonalisere produksjonen samtidig som kapasiteten øker.<br />
Fra Nammo’s produksjon på Raufoss<br />
Foto: Stein Henningsen
16<br />
industrien i innlandet<br />
***<br />
120,0<br />
115,0<br />
110,0<br />
105,0<br />
100,0<br />
95,0<br />
90,0<br />
85,0<br />
80,0<br />
75,0<br />
70,0<br />
2002 2003 2004 2005 2006<br />
Hedmark<br />
<strong>Oppland</strong><br />
Innlandet<br />
Figur 15: Utvikling i konsumvareindustri for Hedmark, <strong>Oppland</strong>, Innlandet og<br />
Norge. Sysselsatte per 4. kvartal. Indeks 2002 = 100.<br />
Kilde: Østlandsforskning på grunnlag av SSB.<br />
Ragasco AS<br />
Bedriften som ligger i Raufoss Indu stripark produserer lettvekts gassbeholdere i<br />
glassfiber. Bedriften har vært gjennom mange faser siden oppstarten på 80-tallet.<br />
Grunnlaget for dagens produkt ble lagt ved at daværende Raufoss<br />
Ammunisjonsfabrikk startet arbeidet med utvikling av lettvektsbeholdere til forvarsformål<br />
og deretter til bilindustrien. Etter at RA ble omdannet til mange mindre<br />
selskaper, kom Statoil inn på eiersiden. Siden 2001 eies Ragasco av Hexagon i<br />
Ålesund, som er et konsern som eier flere bedrifter som beskjeftiger seg med ulike<br />
komposittmaterialer.<br />
Ragasco har de siste årene økt salget betydelig. Da Ragascos beholdere ble godkjent<br />
for salg i USA i 2004 åpnet det seg et enormt marked. Som kjent er amerikanerne<br />
et folk som setter sin barbeque høyt, og dermed bruker mye gass på flaske.<br />
I 2006 omsatte bedriften for 135 mill, hvorav ca 85 prosent gikk til eksport. I løpet<br />
av 1. halvår i år ble produksjonskapasiteten doblet, og salget vil dermed øke betyde -<br />
lig. Hovedkonk urrenten til Ragascos beholdere er gassbeholdere i stål. Disse er<br />
både tyngre, farligere ved at de utsatt for rust, og det er ikke mulig å se hvor mye<br />
som er i beholderen. Bedriften forventer derfor at økningen i salget skal fortsette, og<br />
det er planer for ytterligere kapasitetsøkning. Av den grunn forventes ytterligere vekst<br />
i antall ansatte fra dagens 80.<br />
Norge<br />
Konsumvareindustri<br />
Konsumrettet industri består i stor grad av<br />
produsenter av møbler, sportsutstyr og<br />
grafisk industri, herunder avisene i Inn -<br />
landet. Sysselsettingen i avisene trekker<br />
de r med opp antall sysselsatte i byene.<br />
Regionalt er sysselsettingsandelen høyest i<br />
Nord-Gud brandsdalen, Gjøvikregionen og<br />
Hadeland. I Nord-Gudbrandsdalen finnes<br />
det blant annet møbelbedrifter i Lom og<br />
Skjåk. I Sel er det en større grafisk bedrift<br />
(AIT Trykk) og produksjon av ovner (Granit<br />
Kleber). På Hadeland er konsumrettet<br />
industri den største bransjen, med større<br />
bedrifter som Hadelands Glassverk og<br />
Norema i Jevnaker, samt Alfa Skofabrikk i<br />
Gran (ved sistnevnte er produksjonen lagt<br />
ned i <strong>2007</strong>). I Gjøvikregionen tilhører bl.a<br />
O Mustad & søn, Sivesind, Madshus skifabrikk,<br />
HovDokka og Ragasco (se ramme)<br />
gruppen konsumrettet industri.<br />
Også konsumrettet industri viser svakere<br />
utvikling i Innlandet enn for landet under ett.<br />
Forløpet er ganske likt for de to fylkene, men<br />
det er verd å merke seg at mens nedgangen<br />
har stoppet i Hedmark, så har den vedvart i<br />
<strong>Oppland</strong>. Forklaringen er nedgang i ”tunge”<br />
regioner som Hadeland og Gjøvik. I Gjøvik<br />
har antall sysselsatte blitt redusert med over<br />
300 til vel 700, noe som i stor grad skyldes<br />
nedbemanning ved O Mustad & søn og nedleggelsen<br />
av Landheim Veveri. For Hade -<br />
lands del har vi foran pekt på nedgang i sysselsettingen<br />
ved Hadeland Glassverk og Alfa<br />
skofabrikk. Fellestrekk ved disse nedleggel -<br />
sene og nedbemanningene er at de har<br />
skjedd i bedrifter som driver relativt arbeidsintensiv<br />
produksjon, der produksjonskostnadene<br />
i Norge er høye sammenlignet med<br />
produksjon i f.eks Kina og Øst-Europa.<br />
Energiforsyning<br />
Sysselsettingsandelen for energiforsyning<br />
er størst i dalene, mao. Gudbrandsdalen,<br />
Øster dalen og Valdres. Denne gruppen<br />
omfatter både produksjon og distribusjon av<br />
kraft. Produksjonen av kraft foregår i vannkraftverk<br />
rundt omkring i distriktene. Eidsiva<br />
Vannkraft er den største aktøren på produksjonssiden<br />
og drifter 44 vannkraftverk (hvorav<br />
20 heleide og 24 deleide). Selskapet er
en av Norges 10 største kraftprodusenter.<br />
Samlet har Eidsiva-konsernet ca 1000<br />
ansatte i Innlandet.<br />
Antall arbeidsplasser innen energiforsyning<br />
har utviklet seg om lag som på landsbasis for<br />
Innlandet samlet.<br />
Eksporten fra Innlandet øker<br />
Innlandet hadde en eksportvekst (i løpende<br />
priser) på 20 prosent fra 2000 til 2006. For<br />
landet under ett kom eksportveksten i<br />
samme periode opp i 40 prosent for tradisjonelle<br />
varer (dvs. alle varer eksklusive<br />
skip, plattformer, råolje og kondensatorer).<br />
I <strong>Oppland</strong> var det en eksportvekst i<br />
perioden 2000-2006 på hele 44 %, hvorav<br />
det samlet var en vekst på 30 prosent de tre<br />
første årene. Hedmark hadde en helt annen<br />
utviklingsbane fra 2000 til 2003 med en<br />
nedgang i eksporten på 8 prosent. Siden<br />
2003 har det vært en sam menfallende<br />
utvikling i eksportverdiene for begge fylker.<br />
Samlet eksport i Hedmark og <strong>Oppland</strong> i<br />
2006 var henholdsvis 3,5 og 4,6 milliarder<br />
kr. Eksporten fra Innlandet utgjorde i 2006<br />
ca 3 prosent av landets totale eksportverdi.<br />
Norge har hatt sterk eksportvekst de tre<br />
siste årene. Landets samlede eksportverdi<br />
av tradisjonelle varer steg fra 2003 til 2006<br />
med hele 50 prosent. Til sammenligning var<br />
eksportveksten i Innlandet i den samme<br />
perioden 9 prosent. Stort avvik mellom<br />
eksportveksten i Innlandet og i Norge totalt<br />
kommer til dels av kraftig vekst i eksport -<br />
varer som er av stor betydning for Norges<br />
samlede eksport, men av liten eller ingen<br />
betydning for eksporten fra Innlandet. Fisk<br />
og fiskevarer er et godt eksempel i denne<br />
sammenheng. Denne varegruppen utgjør<br />
ca 20 prosent av landets samlede eksportverdi<br />
av tradisjonelle varer, og økte i<br />
eksportverdi fra 2003 til 2006 med 38 prosent.<br />
Andre eksempler er metaller (slik som<br />
aluminium og ferrolegeringer) og kjemiske<br />
produkter. Prisvekst har hatt stor betydning<br />
for denne utviklingen. F.eks økte eksport -<br />
prisene på fisk og fiskevarer med vel 20<br />
prosent fra 2003 til 2006, mens tilsvarende<br />
økning for metaller utenom jern og stål var<br />
ca 60 prosent. Prisveksten for eksport -<br />
varene fra Innlands industrien har vært langt<br />
120,0<br />
115,0<br />
110,0<br />
105,0<br />
100,0<br />
95,0<br />
90,0<br />
85,0<br />
80,0<br />
75,0<br />
70,0<br />
Norge<br />
industrien i innlandet 17 ***<br />
2002 2003 2004 2005 2006<br />
Hedmark<br />
<strong>Oppland</strong><br />
Innlandet<br />
Figur 16: Utvikling i energiforsyning for Hedmark, <strong>Oppland</strong>, Innlandet og Norge.<br />
Sysselsatte per 4. kvartal. Indeks 2002 = 100.<br />
Kilde: Østlandsforskning på grunnlag av SSB.<br />
150,0<br />
140,0<br />
130,0<br />
120,0<br />
110,0<br />
100,0<br />
90,0<br />
80,0<br />
70,0<br />
60,0<br />
50,0<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006<br />
Hedmark<br />
<strong>Oppland</strong><br />
Innlandet<br />
Figur 17: Utvikling i eksport av tradisjonelle varer i løpende priser for Hedmark,<br />
<strong>Oppland</strong>, Innlandet og Norge. Kilde: SSB og bearbeidet av Østlandsforskning.<br />
mer moderat enn for landet i samme peri -<br />
ode.<br />
Fra 2005 til 2006 var det en eksportvekst i<br />
Hedmark og <strong>Oppland</strong> på henholdsvis 8 og<br />
12 prosent. Denne positive trenden ser ut til<br />
å fortsette i <strong>2007</strong>. De 5 første månedene<br />
av <strong>2007</strong> var eksportøkningen for Hedmark<br />
18 prosent og for <strong>Oppland</strong> 7 prosent i for-<br />
Norge<br />
hold til samme periode året før. Gjen nom -<br />
snittet for landet var 14 prosent i denne<br />
perioden.<br />
Trelast og varer av tre er de viktigste<br />
eksportartiklene fra Hedmark, og har siden<br />
2000 og fram til i dag utgjort ca 30 prosent<br />
av samlet eksportverdi fra fylket. Fra 2000<br />
til 2003 var det en reduksjon i eksportverdi
18<br />
industrien i innlandet<br />
***<br />
en for denne varegruppen på 12 prosent,<br />
mens det fra 2003 til 2006 var en økning på<br />
11 prosent.<br />
Eksport av varegruppen ”Produksjon av<br />
møbler og annen industriproduksjon” fra<br />
Hedmark har hatt en markant nedgang de<br />
senere årene. Dette skyldes i all hovedsak<br />
nedleggelsen av børsteproduksjonen ved<br />
Jordan på flisa. I perioden 2000 – 2002 var<br />
denne varegruppens andel av samlet<br />
eksport fra Hedmark ca 10 prosent, mens<br />
andelen de siste 4 årene har vært ca 1 prosent.<br />
For <strong>Oppland</strong>s del utgjør industrien på<br />
Raufoss hovedtyngden av eksporten fra<br />
fylket. I 2006 var 28 prosent av samlet<br />
ek sportverdi fra <strong>Oppland</strong> eksport av bildeler<br />
og 27 prosent eksport av varer fra<br />
metallindustrien. Raufossindustrien står for<br />
hovedtyngden av produksjonen innenfor<br />
disse varegruppene. Av Innlandets samlede<br />
eksport utgjør eksport av bildeler og varer<br />
fra metallproduksjonen ca. 30 prosent. En<br />
femtedel av landets samlede eksportverdi<br />
av motorkjøretøyer, tilhengere og kjøretøydeler<br />
er fra <strong>Oppland</strong>, så Raufossindustrien<br />
er også en viktig bidragsyter i forhold til<br />
Norges samlede eksport innenfor denne<br />
varegruppen.<br />
Fylkesfordelt eksport. Tradisjonelle varer – 2005 – 2006 (NOK Millioner).<br />
Hordaland<br />
Rogaland<br />
Vest-Agder<br />
Møre og Romsdal<br />
Vestfold<br />
Telemark<br />
Nordland<br />
Østfold<br />
Buskerud<br />
Sogn og Fjordane<br />
Akershus<br />
Sør-Trøndelag<br />
Oslo<br />
<strong>Oppland</strong><br />
Hedmark<br />
Nord-Trøndelag<br />
Aus-Agder<br />
Troms<br />
Finnmark<br />
4 571<br />
3 514<br />
3 413<br />
2 779<br />
2 640<br />
2 080<br />
29 953<br />
48 958<br />
0 10 20 30 40 50 60<br />
2005<br />
2006<br />
17 289<br />
15 122<br />
14 069<br />
12 989<br />
11 833<br />
9 012<br />
8 535<br />
7 837<br />
22 829<br />
25 344<br />
28 539<br />
Figur 18: Fylkesfordelt eksport. Tradisjonelle varer – 2005 – 2006.<br />
Kilde: Innovasjon Norge.
Landbruket i Innlandet<br />
Alle regioner i Hedmark og <strong>Oppland</strong> har en<br />
større andel jord- og skogbruksarbeids -<br />
plasser enn landsgjennomsnittet. I Inn -<br />
landet står jord- og skogbruk for ca 7 prosent<br />
av sysselsettingen, mens andelen på<br />
landsbasis er ca 3 prosent. Spesielt Nord-<br />
Øster dal, Nord-Gudbrandsdal, Midt-Gud -<br />
brandsdal og Valdres har en stor andel av<br />
sysselsettingen i primærnæringene. Disse<br />
regionene er derfor særlig sårbare overfor<br />
endringer i landbrukspolitikken. Dette er<br />
husdyrregioner med lang avstand til Oslomarkedet,<br />
og uten naturgitte fortrinn for<br />
storskala produksjon av kjøtt og melk.<br />
Innlandet er sterkere overrepresentert for<br />
skogbruk enn jordbruk, dvs. er større i forhold<br />
til landsgjennomsnittet for skogbruk.<br />
Som det går fram av figur 19 er det særlig<br />
Glåmdalen, Sør-Østerdal og Valdres hvor<br />
skogbruket er en relativt viktig sysselsetter.<br />
Dette er dermed regioner som er særlig<br />
godt rustet til å trekke fordeler av økt<br />
satsing på skog som energikilde, som vi<br />
omtaler i neste kapittel.<br />
I landbruket går antall arbeidsplasser jevnt<br />
ned, selv om det var en liten økning fra<br />
2005 til 2006. (For landbrukets del kan<br />
dette delvis skyldes at 16 åringene er tatt<br />
inn i statistikken fra 2006). Utviklingen er<br />
mest positiv for Hedmark og særlig<br />
Glåmdalens del. Gjøvikregionen viser også<br />
positiv utvikling, mens de øvrige regionene<br />
i <strong>Oppland</strong> har en svakere utvikling enn<br />
landssnittet.<br />
Hamarregionen<br />
Glåmdalen<br />
Sør-Østerdal<br />
Nord-Østredal<br />
Nord-Gudbrandsdal<br />
Midt-Gudbrandsdal<br />
Lillehammerregionen<br />
Gjøvikregionen<br />
Hadeland<br />
Valdres<br />
Innlandet<br />
Hele landet<br />
landbruket i innlandet 19 ***<br />
0% 2% 4% 6% 8% 10% 12% 14% 16% 18% 20%<br />
Jordbruk Skogbruk Fiske, fangst og oppdrett Olje, gass og bergverk<br />
Figur 19: Primærnæringenes sysselsettingsandeler i Innlandregionene<br />
sammenliknet med landsgjennomsnitt. 4 kvartal 2006.<br />
Kilde: Østlandsforskning på grunnlag av SSB.<br />
105,0<br />
100,0<br />
95,0<br />
90,0<br />
85,0<br />
80,0<br />
75,0<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006<br />
Hedmark<br />
<strong>Oppland</strong><br />
Innlandet<br />
Norge<br />
Figur 20: Utvikling i primærnæringene i Hedmark, <strong>Oppland</strong>, Innlandet og<br />
Norge. Sysselsatte per 4. kvartal. Indeks, 2000 = 100.<br />
Kilde: Østlandsforskning på grunnlag av SSB.
20<br />
landbruket i innlandet<br />
***
Store og små produsenter vokser<br />
Selv om det er regionale eksempler på<br />
utvikling av småskalaproduksjon basert på<br />
lokale tradisjoner, er Innlandets næringsmiddelindustri<br />
fortsatt i stor grad preget av<br />
masseproduksjon av standardvarer med<br />
kontinuerlig rasjonaliseringspress. I mange<br />
tilfeller betyr det samling om større produksjonsanlegg<br />
over tid. En følge av dette er at<br />
næringsmiddelindustrien, som vist i figur<br />
13 foran, reduserte sin sysselsetting for<br />
Inn landet under ett.<br />
Næringsmiddelindustrien er derfor en viktig<br />
sysselsetter i færre av Innlandets kom -<br />
muner enn den tradisjonelt har vært. Det er<br />
f.eks ikke så mange tiår siden det var<br />
meieri i de fleste kommunene. Samtidig<br />
betyr samling i større enheter at noen kommuner<br />
har mange sysselsatte i næringsmiddelindustrien.<br />
Størst er næringsmiddel -<br />
industrien i Ringsaker, med mer enn 1400<br />
ansatte. De største bedriftene her er<br />
Nortura på Rudshøgda samt Spis, Bakers,<br />
Tine Meieriet Øst, Bakers og Stabburet<br />
som ligger i Brumunddal. Deretter følger<br />
Elve rum, som har store arbeidsplasser i<br />
Nortura og Rieber & Søn (Toro), og Gjøvik<br />
som har produksjonsanlegg for Spis og<br />
produksjonsanlegg/hovedkontor for Norske<br />
Potetindustri er. Begge disse kommunene<br />
har mellom 300 og 400 sysselsatt i denne<br />
industrigrenen. Blant de mindre kom -<br />
munene finnes det større produksjons -<br />
anlegg i bl.a Alvdal, Ringebu, Øyer (Tretten)<br />
som alle har vel 100 ansatte.<br />
Selv om det i matproduksjonen i Innlandet<br />
finnes flere større masseprodusenter, er det<br />
også en rekke mindre produsenter i form<br />
av leverandører av gårdsmat og andre som<br />
driver i liten skala. Med utgangspunkt i<br />
anerkjente definisjoner av innovasjons -<br />
system er det i følge en studie fra Norsk<br />
Institutt for by- og regionforskning (NIBR<br />
notat 2006:134) åpenbart at det finnes et<br />
eget innovasjonssystem innen småskala<br />
matproduksjon i Innlandet fordi det er<br />
en rekke aktører lokalt og regionalt. Disse<br />
er produsenter, distributører, butikker,<br />
hoteller, MATFORSK, Innovasjon Norge,<br />
Fylkes mennenes landbruksavdelinger, samt<br />
organisasjonen Norsk Bygdeturisme og<br />
Gards mat som til sammen utgjør et innovasjonssystem<br />
i verdikjeden for småskala<br />
mat.<br />
<strong>Oppland</strong> er det fylket i Innlandet som har<br />
kommet lengst med å utvikle småskala<br />
matproduksjon, og er et av de fylker i<br />
landet med tydeligst satsing på småskala<br />
matproduksjon (jf NIBR notat 2006:134).<br />
For å støtte opp under denne næringen er<br />
det bl.a ansatt åtte regionale kontakt -<br />
personer/rådgivere. Satsingen har rettet<br />
seg mot økologisk landbruk, kvinnenettverk,<br />
”Inn på tunet”, ”Bondens marked” og<br />
mat og reiseliv. I flere regioner finnes det<br />
egne sats inger på lokal mat, f.eks Mat fra<br />
Hadeland BA, Valdres Matforum BA og<br />
Gud brands dalsmat BA. Hedmark har i<br />
større grad vært preget av en større<br />
nærings middel industri dominert av sam -<br />
virket, og har hatt mindre tradisjon for småskala<br />
matproduksjon enn hva tilfellet har<br />
vært for <strong>Oppland</strong>. Men også her har det<br />
skjedd en sterkere satsing de senere årene,<br />
bl.a i form av prosjektet ”Mat i Hedmark”,<br />
arbeid mot økologisk landbruk og aktivt<br />
arbeid i regionene, jf Nord-Østerdalen der<br />
en søker å trekke veksler på matmiljøet på<br />
Røros.<br />
Aukrust Gard<br />
Solvendt under Lomseggen ligger<br />
garden Nordgard Aukrust med solbrune<br />
tømmerhus. Garden blir drevet<br />
av Frnziska og Ola Aukrust, med fem<br />
småbarn, og gode hjelpere i form av<br />
medarbeidere og praktikanter.<br />
I 15 år har det vært drevet med urteforedling<br />
på gården. Vertskapet lager<br />
et stort sortiment basert på det som<br />
vokser på garden. De importerer også<br />
eksotiske krydder som kanel, ingefær,<br />
nellik svart og grønn te osv. På garden<br />
produseres dessuten ferdigmodnede<br />
spekepølser med kjøtt fra egne<br />
dyr, smakssatt med egenproduserte<br />
krydder.<br />
Drifta er økologisk godkjent siden<br />
1986. Driften er bio-dynamisk med<br />
Demeter-godkjenning, som er det<br />
strengeste økologiske merket. Til biodynamisk<br />
drift hører allsidighet og<br />
landbruket i innlandet 21 ***<br />
helst kyr - som tilbringer sommeren<br />
på setra Ulvåt øverst i Bøverdalen.<br />
Garden brukes også til ulike arrangementer,<br />
blant annet når Gardimillom<br />
og Diktardagar i Lom arrangeres på<br />
sommeren.<br />
Varene blir solgt i gardsbutikken, eller<br />
kan leveres på bestilling. Vertskapet<br />
benytter også torgsalg og markeder,<br />
slik som Bondens marked på Lille -<br />
hammer.<br />
De fleste aktørene som kan kategoriseres<br />
som småskalaprodusenter er registrert på<br />
www.slowfood.no sine sider. Fra Hedmark<br />
ligger det inne 60 produsenter, mens<br />
<strong>Oppland</strong> har 117 bedrifter registrert. I 2002<br />
anslo Fylkesmannens landbruksavdelinger<br />
en omsetning fra småskala matproduksjon<br />
på 200 millioner (inkl restaurantomsetning).<br />
Ifølge NIBRs notat produserer de<br />
fleste bedriftene (99 av 117 bedrifter i<br />
<strong>Oppland</strong>) produkter som framstår som<br />
unike i forhold til hva som har vært tilbudt<br />
av dagligvarekjedene tidligere. Mange av<br />
disse framstilles med utgangspunkt i tradisjo<br />
nelle, lokale oppskrifter. De resterende<br />
produsentene kan ikke påberope seg et<br />
produkt som er unikt i seg selv, men produserer<br />
kjente produkter på en ny måte,<br />
f.eks økologisk, eller distribuerer på en ny<br />
måte, bl.a. gjennom Bondens marked.<br />
Hvor stor sysselsetting småskalaprodusentene<br />
står for i Innlandet er noe usikkert<br />
ettersom det ikke finnes klare kriterier for<br />
hvem som produserer i ”småskala”, og<br />
ikke alle bedrifter eller all omsetning er<br />
registrert av det offentlige. Dessuten kan<br />
det være vanskelig å telle antall ansatte på<br />
samme måte som for mer tradisjonelt<br />
næringsliv. Hvis en bruker de bedrifter som<br />
er registrert på Slowfoods nettsider, og<br />
samtidig ser på registrert sysselsetting i<br />
SSBs bedrifts- og foretaksregister for<br />
Hedmark og <strong>Oppland</strong>, finner en vel 110<br />
ansatte i Hedmark og 180 i <strong>Oppland</strong>. Det<br />
skal nevnes at det kun er et fåtall av de til<br />
sammen 177 bedriftene som finnes på<br />
Slowfoods sider som finnes i bedrifts- og<br />
foretaksregisteret.
22<br />
landbruket i innlandet<br />
***<br />
I NIBRs studie fremheves behovet for å<br />
utvikle de mindre matprodusentene videre<br />
ved å få til tettere relasjoner mellom<br />
aktørene, flere aktiviteter som kan støtte<br />
bedriftene i utvikling av konkurransefortrinn<br />
og bedre lønnsomhet. I de senere åra<br />
har det vært vektlagt FoU- tiltak i skjærings -<br />
flaten mellom bedrifter og andre aktører.<br />
Fylkes mannen og Innovasjon Norge har<br />
også forsøkt å oppmuntre til mer formell<br />
organisering på produsentsiden, bl.a i form<br />
av regionalt forankrede organisasjoner som<br />
Gudbrandsdalsmat og Valdres Matforum.<br />
Tabell 2. Investeringer i driftsbygninger og maskiner og redskap 1988, 1997, 2001 og 2005.<br />
Hele landet, Hedmark og <strong>Oppland</strong>. Løpende priser<br />
2005<br />
Norge<br />
2005<br />
Hedmark/<br />
<strong>Oppland</strong><br />
2001<br />
Norge<br />
2001<br />
Hedmark/<br />
<strong>Oppland</strong><br />
1997<br />
Norge<br />
1997<br />
Hedmark/<br />
<strong>Oppland</strong><br />
1988<br />
Norge<br />
1988<br />
Hedmark/<br />
<strong>Oppland</strong><br />
Jordbruks- Jordbruks -<br />
bedrifter bedrifter<br />
i alt med in vestering<br />
i<br />
bygninger<br />
Driftsbygninger Maskiner<br />
Investert<br />
i alt, kr<br />
Per<br />
jordbruks -<br />
bedrift, kr<br />
Andel av<br />
landstall<br />
investert<br />
i alt,<br />
prosent<br />
Jordbruks -<br />
bedrifter<br />
med in vestering<br />
i maskiner<br />
Investert<br />
i alt, kr<br />
Per<br />
jordbruksbedrift,<br />
kr<br />
51 199 6 282 2 451 471 561 390 237 14 876 2 489 396 800 167 343<br />
Andel av<br />
landstall<br />
investert<br />
i alt,<br />
prosent<br />
9 745 1 214 494 507 418 407 337 20 3 014 527 256 234 174 936 21<br />
61 881 6 800 1 191 944 056 175 286 15 975 2 401 497 031 150 328<br />
11 422 1 212 231 866 089 191 309 19 3 512 536 944 881 152 889 22<br />
77 646 7 289 1 291 108 729 177 131 16 473 2 099 026 177 127 422<br />
14 303 1 172 202 196 323 172 522 16 3 592 460 360 449 128 163 22<br />
99 382 13 885 1 677 289 000 120 799 28 903 2 203 088 000 76 224<br />
18 448 2 357 244 876 000 103 893 15 5 878 473 778 000 80 602 22<br />
Kilde: SSB, Landbruksundersøkelsen 2006.<br />
Det er optimisme og investeringer<br />
i landbruket i Innlandet<br />
En viktig ”trend” i landbruket de siste par<br />
årene er økte investeringer i fellesfjøs og<br />
andre fellestiltak mellom næringsdrivende.<br />
Blant annet melder Innovasjon Norge at<br />
det har vært stor rift om stønadsmidlene til<br />
denne typen tiltak de siste årene, og tilskuddsrammen<br />
for <strong>2007</strong> var nær oppbrukt<br />
før sommerferien i <strong>Oppland</strong>. Ettersom<br />
disse tiltakene har ulik type organisering<br />
finnes det ikke egne data som kan vise<br />
utviklingen i investeringer i fellestiltak. De<br />
ferskeste investeringstallene for 2005<br />
in dikerer imidlertid at det har funnet sted<br />
en økning i investeringene i landbruket i<br />
Innlandet.<br />
For de årene landbruksundersøkelsen er<br />
gjennomført viser tallene en vekst i investeringene.<br />
Veksten er sterkest for driftsbygninger,<br />
og for perioden 2001 – 2005. At<br />
økningen her er noe sterkere enn for landssnittet<br />
vises ved at Innlandet har økt sin<br />
andel av de samlede investeringene.
Fornybar energi<br />
Økt bruk av bioenergi er et av tiltakene fra<br />
myndighetene for å øke fleksi biliteten i det<br />
norske energisystemet, og for å redusere<br />
utslippene av CO2. Slik sett er Norge på<br />
linje med mål om økt bruk av fornybare<br />
energikilder i EU og ellers i verden.<br />
Energiforbruket de siste 35 årene har økt<br />
og det meste av dette skyldes en sterk<br />
økning i forbruket av elektrisitet, til dels<br />
som erstatning for forbruk av oljeprodukter.<br />
Og som figur 21 viser – det meste av<br />
veksten i elforbruket har skjedd i husholdings-<br />
og tjenestesektoren. I Sverige har<br />
energiforbruket vært mye mer jevnt i<br />
samme periode – en forskjell som vanskelig<br />
kan forklares med annet en sterk vekst i<br />
levestandard i Norge. En annen forskjell er<br />
at bruken av olje har gått mer ned i Sverige.<br />
Veksten i el-forbruk siden 70-tallet har ikke<br />
latt seg kompensere gjennom økt vannkraftutbygging,<br />
og dermed har behovet for<br />
importert kraft økt jevnt og trutt.<br />
Staten har vedtatt et mål om at man<br />
gjennom reduksjon av tradisjonelle energikilder<br />
og økt bruk av fornybare energikilder<br />
skal kunne hente inn 30 TWh energi innen<br />
2016. Som ledd i dette ønskes at energibruk<br />
til oppvarming utvikles fra å primært<br />
være elkraftbasert til å være fleksibelt, dvs<br />
å kunne nyttiggjøre seg flere ulike energibærere.<br />
Mange private hjem og nærings -<br />
lokaler varmes i dag kun med elektrisitet<br />
som oppvarmingskilde. Det er et mål at<br />
disse bruker vannbåren varme, dvs radiatorer,<br />
hvor fyrkjelen kan fyres med ulike<br />
brensler, herunder bioenergi.<br />
Bioenergi og spesielt trebasert bioenergi vil<br />
bli en viktig del av energimarkedet framover.<br />
Regjeringens mål er at bruken av bioenergi<br />
skal økes med inntil 14 TWh innen<br />
2020. Siden det er basert på et biologisk<br />
materiale, vil det inngå i et naturlig kretsløp<br />
og således betraktes som CO2 nøytralt i<br />
motsetning til for eksempel olje, gass og<br />
kull. Vi snakker gjerne om såkalte foredlete<br />
biobrensler som for eksempel trepellets<br />
som gjerne brukes i pelletskaminer som er<br />
komprimert sagflis med høy brennverdi.<br />
Men foredlete biobrensler kan også være<br />
flytende i form av biodiesel og bioetanol.<br />
Sistnevnte er kjent fra svenske bensin -<br />
stasjoner som E85, dvs etanolblandet<br />
250<br />
225<br />
200<br />
175<br />
150<br />
125<br />
100<br />
75<br />
50<br />
25<br />
0<br />
1976<br />
500<br />
475<br />
450<br />
425<br />
400<br />
375<br />
350<br />
325<br />
300<br />
275<br />
250<br />
225<br />
200<br />
175<br />
150<br />
125<br />
100<br />
75<br />
50<br />
25<br />
0<br />
1970<br />
1978<br />
1980<br />
1982<br />
1984<br />
1986<br />
Norge<br />
1988<br />
Transportoljer mv. Fyringsoljer Kull/koks/gass<br />
Elektrisitet Fjernvarme Biobrensel<br />
1973<br />
1976<br />
1979<br />
1982<br />
1985<br />
bensin. Av uforedlede brensler har vi for<br />
eks empel flis til fjernvarmeanlegg og for<br />
ikke å glemme ved til bruk i private hjem.<br />
1990<br />
1988<br />
1992<br />
Sverige<br />
1994<br />
1991<br />
1996<br />
1994<br />
1998<br />
1997<br />
2000<br />
2000<br />
2002<br />
2003<br />
2004<br />
Transportoljer mv. Fyringsoljer Kull/koks/gass<br />
Elektrisitet<br />
Fjernvarme<br />
Biobrensel Annet<br />
Figur 21: Energiforbruk i Norge og<br />
Sverige fordelt på energikilde (TWh).<br />
Kilde: Østlandsforskning på grunnlag<br />
av SSB (Norge), Energimyndigheten<br />
(Sverige)<br />
fornybar energi 23 ***<br />
Norge ligger langt bak Sverige<br />
Sverige har vært ledende i forhold til bruk<br />
av bioenergi. Figur 22 viser at Sverige har<br />
høyere andel forbruk av biobrensel enn<br />
Norge, selv om bruken har økt i begge<br />
land. I tillegg kommer bruken av fjernvarme<br />
som pr i dag er forsvinnende liten<br />
i Norge, men utgjør over 10 prosent av<br />
energibruken i Sverige. Fjernvarme bruker<br />
en rekke ulike innsatsfaktorer:<br />
3,5<br />
3,0<br />
2,5<br />
2,0<br />
1,5<br />
1,0<br />
0,5<br />
0<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
1983<br />
1985<br />
1987<br />
1989<br />
1991<br />
Norge<br />
1993<br />
Flis/bark Avfall Spillvarme<br />
Elektrisitet Gass Olje<br />
Sverige<br />
1970<br />
1972<br />
1974<br />
1976<br />
1978<br />
1980<br />
1982<br />
1984<br />
1986<br />
1988<br />
1990<br />
1992<br />
1994<br />
1996<br />
1998<br />
2000<br />
2002<br />
2004<br />
Biobrensel, avfall, torv, med mer<br />
Spillvarme med mer Elkjeler<br />
Kull Gass Olje<br />
Varmepumper<br />
Figur 22: Forbruk av bioenergi (TWh).<br />
Kilde: Østlandsforskning på grunnlag<br />
av SSB (Norge), Energimyndigheten<br />
(Sverige)<br />
Figuren viser at bruken av fjernvarme har<br />
økt i begge land, men nivået er 15-20<br />
ganger høyere i Sverige enn i Norge. Fjern -<br />
varme i Sverige ble bygget ut på 70-tallet i<br />
form av sentraler som leverer varmt vann til<br />
opp varming til næringsbygg og private<br />
hjem. De første årene ble sentralene stort<br />
sett fyrt med olje, men ettersom oljen ble<br />
dyrere har det vært en vekst innen biobrensel.<br />
Fra om lag 1990 har biobrensel<br />
tatt over andeler fra andre energibærere.<br />
Dermed har det svenske fjernvarme -<br />
systemet bidratt til å øke bioenergiens<br />
betydning. I Norge har veksten i fjernvarme<br />
1995<br />
1997<br />
1999<br />
2001<br />
2003<br />
2005
24<br />
fornybar energi<br />
***<br />
i hovedsak vært avfallsbasert, selv om flis<br />
og bark begynt å få ta markedsandeler.<br />
I Sverige har bioenergibruken økt fra 9<br />
prosent i 1970 til 26 prosent i 2005. Bio -<br />
brenselbruken i Norge er i dag under nivået<br />
Sverige hadde for 35 år siden. Men Sverige<br />
arbeider for å øke sin bruk av bioenergi<br />
ytterligere. Begrunnelsen er både lavere<br />
utslipp av klima gasser, og ikke minst ønske<br />
om redusere sin oljeavhengighet. «Kommis -<br />
sionen mot oljeberoande» anbefaler at det<br />
arbeides mot 20 prosent energieffektivi -<br />
sering i alle sektorer, oppvarming skal i prinsippet<br />
skje uten olje, bruken av bensin og<br />
diesel reduseres med 40-50 prosent (og<br />
delvis erstattes med biodrivstoff), samt at<br />
oljeanvendelsen i industrien skal reduseres<br />
med 20 prosent.<br />
Bioenergi kan bli en viktig<br />
næringsutvikler i Innlandet<br />
Produksjon av bioenergi basert på trevirke,<br />
og leveranse av råstoff til dette formålet,<br />
er i ferd med å bli en voksende og viktig<br />
næring i flere regioner i Norge. I en slik<br />
utvikling vil Innlandet naturlig ha en fremtredende<br />
rolle. Regionen er den største<br />
skog- og treregionen i Norge, og står for 40<br />
prosent av landets avvirkning av trevirke,<br />
1/3 av verdiskapingen basert på treråstoff<br />
og det er den regionen hvor skog og skogbaserte<br />
næringer har en størst andel av<br />
regional verdiskaping og sysselsetting. En<br />
videreutvikling av sektoren til også å omfatte<br />
råstoff til bioenergiproduksjon vil således<br />
være et ledd i å styrke denne ressurs -<br />
baserte næringen og bidra til bedret verdiskapings-<br />
og sysselsettingsutvikling i Inn -<br />
landet.<br />
Flere prosesser er iverksatt regionalt med<br />
tanke på å utvikle bioenergi i Innlandet<br />
(Grønn varme, Bioreg Hadeland, og søknad<br />
om Arena Bioenergi Innlandet). I Inn -<br />
landet er det planlagt igangsatt biobrenselbaserte<br />
fjernvarmeverk der flere aktører er<br />
involvert. Bioenergi er således sett på som<br />
en av de viktigste næringene framover<br />
både av næringsliv så vel som i regionale<br />
utviklingsplaner (HFK <strong>2007</strong> 1 , OFK <strong>2007</strong> 2 ).<br />
Eidsiva Vekst AS<br />
Eidsiva Bioenergi AS er Eidsivakonsernets nye forretningsområde. Eidsiva Bioenergi<br />
skal lede prosjekteringen av prosjekt BioTerra - 1 TWh bioenergiproduksjon, ved 12<br />
anlegg innen 2012. Prosjekt BioTerra ble etablert i 2006 av konsernets innovasjonsselskap<br />
Eidsiva Vekst AS. BioTerra er til nå Norges største satsing på bioenergi og<br />
baserer seg på CO2-nøytral og fornybar energi fra skogen i form av skogsavfall, flis,<br />
etc. Eidsiva tar sikte på å skape 300-500 nye, varige arbeidsplasser. Prosjektet skal<br />
innen 2012 produsere 1 TWh varme og strøm. Planene innebærer leveranse av inntil<br />
750 000 kubikkmeter biomasse (hogstavfall, s.k. grot) fra skogeiere og treindustrien<br />
per år. Planene må ses i lys av Eidsivakonsernets ledende rolle som energileverandør<br />
i Innlandet, samt at Innlandet er den ledende bioenergiregionen i Norge.<br />
Eidsivakonsernet er et av Innlandets største industriselskap og Norges femte største<br />
energiselskap med ca. 1000 ansatte og 10 avdelingskontorer i Hedmark og Opp -<br />
land. Eidsiva produserer ren, fornybar energi. Hovedkontoret ligger i Hamar. Eidsiva<br />
Vannkraft AS ledes fra Lillehammer og Eidsiva Vekst AS fra Gjøvik. Eidsiva Vannkraft<br />
drifter i alt 44 hel- og deleide kraftverk som produserer 7 TWh el. Eidsiva Vekst AS<br />
er Eidsivakonsernets innovative pådriver innenfor nye energiformer og ny teknologi,<br />
og skal bidra til vekst og utvikling i hele konsernet. Eidsiva Vekst investerer også i fornybar<br />
energi gjennom sitt eierskap i investeringsselskapet Energy Future Invest.<br />
… og kan ha konsekvenser<br />
også for andre næringer<br />
Utviklingstrekkene i Sverige, og de ambisiøse<br />
målsetningene i Norge på bioenergiområdet,<br />
tilsier at det vil bli stor etterspørsel<br />
etter alle typer trebasert råstoff:<br />
– Hogstavfall (såkalt grot) som i dag stort<br />
sett ligger igjen i skogen vil i økende grad<br />
bli brukt til energiformål.<br />
– Restprodukter fra trelastindustrien i form<br />
av flis og spon vil få sterkere etterspørsel<br />
fra brenselsformål.<br />
Figur 23. Prisutvikling og trendlinjer for lettolje, el-spot og furu massevirke<br />
1993-2006. Kilde: Norpool, SSB (massevirke) og bearbeidet av Østlandsforskning.<br />
1 Regionalt utviklingsprogram for Hedmark <strong>2007</strong>-2010 s 24-25 http://www.hedmark.org/Nettversjon_RUP<strong>2007</strong>_3Muga.pdf.file<br />
2 Mulighetenes <strong>Oppland</strong>. Regionalt handlingsprogram <strong>2007</strong> s. 18. http://www.oppland.org/_bin/c643a438-d0b3-4973-ad62-79576153448c.pdf
– Treforedlingsindustrien vil kunne møte<br />
konkurranse om det virket som ikke<br />
er av riktig kvalitet til å brukes av<br />
sagbrukene, nemlig massevirket.<br />
Hvis en ser på utviklingen de siste 10-15<br />
årene har trevirke bedret sin konkurranseevne<br />
mot andre energibærere som elektrisitet<br />
og fyringsolje – noe figur 23 skulle<br />
illustrere.<br />
Mens trevirke (furu massevirke i figuren) har<br />
hatt en fallende prisutvikling i nominelle<br />
øre/kWh, så har både elektrisitetsprisen og<br />
oljeprisen hatt en økning. Svingingene for<br />
disse energibærerne er derimot langt større.<br />
Det er spesielt i toppene av svingningene<br />
i el-prisen hvor bioenergi aktualiserer<br />
seg. Likevel er det slik at trevirke isolert<br />
sett blir stadig mer økonomisk aktuell som<br />
innsatsfaktor også innen energi. En må<br />
Biobrenselanlegget på Gjøvik Stadion<br />
imidlertid merke seg at prisene for<br />
masse virke har snudd og har vært på vei<br />
oppover det siste året.<br />
Det er begrenset med tilgang på restprodukter<br />
fra treindustrien. I dag er det i<br />
hovedsak sponplateindustrien og papir -<br />
industrien som bruker disse som råstoff i<br />
sin produksjon. En fortsatt vekst i bruken av<br />
trevirke til bioenergiformål, der dagens brukere<br />
av restprodukter opprettholder sin<br />
etterspørsel, kan kreve omstilling til å ta i<br />
bruk nytt råstoff. For fyring av fjernvarmeanlegg<br />
eller for produksjon av el-kraft vil det<br />
ligge en i dag unyttet reserve i form av<br />
skogsflis, hvor konkurransen fra dagens<br />
industribrukere ikke er sterk. For produ -<br />
senter av pellets og briketter kan det ved<br />
sterkere etterspørsel etter biobrensel være<br />
nødvendig å gå mot tømmer der prisene er<br />
høyere enn for restprodukter.<br />
fornybar energi 25 ***<br />
Pelletsproduksjon er i dag liten i Norge rela -<br />
tivt til Sverige, mens det for sponplate -<br />
produksjon er motsatt. Forklaringen kan<br />
ligge i at bioenergi er et mer modent marked<br />
i Sverige. Det hevdes der at økt etterspørsel<br />
etter spon (og sagflis) har ført til en<br />
pris økning på råstoffet, noe som over tid<br />
har medført en stor avskalling av antall produksjonsenheter.<br />
Pelletsbransjen i Norge er<br />
i støpeskjeen og aktørene vurderer økonomien<br />
i virksomheten både i forhold til ny -<br />
investeringer (kapitalkostnader), drifts -<br />
kostnader og råstoffkostnader. Sponplate -<br />
indu strien er en etablert industri og kan i<br />
prinsippet drive så lenge de får dekt sine<br />
direkte utgifter. Men økt konkurranse fra<br />
energiformål kan gi dårligere lønnsomhet<br />
og vil være et hinder for nyinvesteringer.<br />
Dette illustrerer at det ikke bare er ”vinnere”<br />
hvis bruken av trevirke til energi -<br />
formål skulle øke.
26<br />
eiendom/bygg og anlegg<br />
***<br />
Eiendom/bygg og anlegg<br />
Bygg- og anleggsnæringene står for ca 8<br />
prosent av sysselsettingen i Innlandet,<br />
mens andelen på landsbasis er ca 7 prosent.<br />
Glåmdalen har den samme sysselsettingsandelen<br />
som landet totalt, mens de<br />
andre regionene i Innlandet ligger høyere.<br />
Høyest sysselsettingsandel har Valdres<br />
med ca. 12 prosent. Deretter følger Midt-<br />
Gudbrandsdal med ca. 10 prosent. Pr. 4.<br />
kvartal 2006 var det innenfor bygg og<br />
anlegg sysselsatt 6 248 i Hedmark og<br />
7 154 i <strong>Oppland</strong>.<br />
Sysselsettingen i eiendomsbransjen er<br />
langt lavere, den sysselsetter 1900 personer<br />
i Innlandet. Bransjen hører under forretningsmessig<br />
tjenesteyting, og omtales<br />
senere i Innlandsindeksen.<br />
Betydelig økning i sysselsettingen<br />
i bygg og anlegg<br />
Figur 25 viser at sysselsettingen i bygg og<br />
anlegg har økt i Norge og Innlandet siden<br />
2003, da landet var inne i en svak<br />
konjunkturnedgang. Fra 2003 til 2006 var<br />
det en sysselsettingsvekst i begge fylker på<br />
ca 9 prosent. Til sammenligning var sysselsettingsveksten<br />
for Norge totalt i samme<br />
periode 13 prosent. Konjunkturnedgangen<br />
hadde en større negativ effekt på sysselsettingen<br />
i bygg og anlegg i Hedmark enn i<br />
<strong>Oppland</strong>, og samlet sysselsettingsvekst for<br />
perioden 2000 – 2006 var ca 3 prosentpoeng<br />
lavere i Hedmark enn i <strong>Oppland</strong>.<br />
Spesielt merkbar var konjunkturnedgangen<br />
i Ham ar regionen med en nedgang fra 2002<br />
til 2003 på 9 prosent. Hamarregion en har<br />
omtrent halvparten av samlet sysselsetting<br />
i Hedmark innenfor bygg og anlegg.<br />
Samlet omsetning innen bygg og anlegg<br />
økte med 1,6 milliarder, tilsvarende 47 prosent,<br />
i <strong>Oppland</strong> fra 2003 til 2005 (som er<br />
siste tilgjengelige regskapsår). Økningen i<br />
Hedmark i samme periode var noe lavere;<br />
1,2 mrd og 33 prosent. Lønnsomhets -<br />
utvik lingen har også vært positiv i bygge- og<br />
anleggsbransjen. I perioden 2003 til 2005<br />
steg driftsmarginen i <strong>Oppland</strong> fra 5,3 til 6,9<br />
prosent. Økningen var noe lavere i Hed -<br />
mark da den steg fra 4,8 til 5,7 prosent.<br />
Hamarregionen<br />
Glåmdalen<br />
Sør-Østerdal<br />
Nord-Østerdal<br />
Nord-Gudbrandsdal<br />
Midt-Gudbrandsdal<br />
Lillehammerregionen<br />
Gjøvikregionen<br />
Hadeland<br />
Valdres<br />
Innlandet<br />
Norge<br />
0% 2% 4% 6% 8% 10% 12% 14%<br />
Figur 24: Bygg- og anleggsnæringenes sysselsettingsandel i innlandsregionene<br />
sammenlignet med landsgjennomsnittet. 4. kvartal 2006.<br />
Kilde: Østlandsforskning på grunnlag av SSB.<br />
115,0<br />
110,0<br />
105,0<br />
100,0<br />
95,0<br />
90,0<br />
85,0<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006<br />
Hedmark<br />
<strong>Oppland</strong><br />
Innlandet<br />
Figur 25: Utvikling i bygg og anlegg i Hedmark, <strong>Oppland</strong>, Innlandet og Norge.<br />
Sysselsatte per 4. kvartal. Indeks, 2000 = 100.<br />
Kilde: Østlandsforskning på grunnlag av SSB.<br />
Samtlige regioner i Hedmark har fått økt<br />
sysselsetting fra 2000 til 2006 innenfor<br />
bygg og anlegg. Sterkest prosentuell vekst<br />
hadde Nord-Østerdalen med en økning på<br />
20 prosent. Deretter følger Sør-Østerdalen<br />
med 12 prosent vekst. Nord-Østerdalen er<br />
Norge<br />
den eneste av hedmarksregionene som<br />
ikke fikk en nedgang i sysselsettingen fra<br />
2002 til 2003.
BoligPartner<br />
BoligPartner AS ble etablert i 1993 av<br />
fem gründere med lang fartstid i bransjen.<br />
Hovedkontoret ligger i Furnes i<br />
Ringsaker kommune og selskapet har<br />
7 distriktskontorer pluss et forhandlernett<br />
som utgjør 38 salgskontorer.<br />
BoligPartner bygger både eneboliger<br />
og flermannsboliger, hovedsakelig i<br />
tre. Bedriften legger stor vekt på å<br />
bruke underleverandører fra Innlandet.<br />
Selskapets visjon er at BoligPartner<br />
skal bli markedsleder innen norsk<br />
boligbygging gjennom kvalitet, design<br />
og dyktighet. Hovedmarkedet er Øst -<br />
landet, men er godt representert over<br />
hele Sør-Norge. BoligPartner har 70<br />
ansatte og i tillegg arbeider ca 130<br />
personer i forhandlernettet. Selskapet<br />
er inne i en kraftig ekspansjon og vil i<br />
år selge om lag 600 boliger, og igangsette<br />
ca 450. Omsetningen i <strong>2007</strong> er<br />
forventet å bli knapt 500 mill, nær en<br />
dobling fra fjoråret.<br />
Fra 2000 til 2006 har det vært en nedgang<br />
i sysselsettingen innenfor bygg og anlegg<br />
i Midt-Gudbrandsdalen, tilnærmet uendret<br />
sysselsettingsnivå i Lillehammerregionen<br />
og en økning i sysselsettingen i de øvrige<br />
regioner. Valdresregionen har hatt sterkest<br />
vekst i sysselsettingen med en økning fra<br />
2000 til 2006 på 21 prosent. Det er en<br />
typisk ”hytteregion” som skiller seg ut med<br />
sterk sysselsettingsvekt innenfor bygg og<br />
anlegg (jfr. omtale i kap. om reiseliv og opplevelsesnæringer).<br />
Lillehammerregionen hadde en betydelig<br />
nedgang i sysselsettingen fra 2002 til 2004,<br />
men har i løpet av de to siste årene hatt en<br />
sysselsettingsvekst innenfor bygg og anlegg<br />
på 10 prosent. Omtrent en femte del av de<br />
sysselsatte innenfor bygg og anlegg i<br />
<strong>Oppland</strong> har sitt arbeidssted i Lillehammer -<br />
regionen. Gjøvikregionen syssel setter flest<br />
innen bygg og anlegg i fylket med en tredjedel<br />
av totalt antall sysselsatte i <strong>Oppland</strong>.<br />
Gjøvikregionen har hatt en ganske jevn<br />
vekst i bygg- og anleggssysselsettingen,<br />
samlet 9 prosent fra 2000 til 2006. Flere av<br />
120,0<br />
115,0<br />
110,0<br />
105,0<br />
100,0<br />
95,0<br />
90,0<br />
85,0<br />
80,0<br />
75,0<br />
70,0<br />
65,0<br />
60,0<br />
de større, regionale entreprenørene holder<br />
til på Gjøvik, blant disse finner vi Miljøbygg,<br />
Syljuåsen og <strong>Oppland</strong> Entreprenør.<br />
Nybygging<br />
Innlandet har siden 2004 hatt en betydelig<br />
vekst i nybygging av boliger. Fra 2004 til<br />
eiendom/bygg og anlegg 27 ***<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006<br />
Hamarregionen Glåmdalen Sør-Østerdal Nord-Østerdal Hedmark Norge<br />
Figur 26: Utvikling i bygg og anlegg i regionene i Hedmark, Hedmark og Norge.<br />
Sysselsatte per 4. kvartal. Indeks, 2000 = 100.<br />
Kilde: Østlandsforskning på grunnlag av SSB.<br />
120,0<br />
115,0<br />
110,0<br />
105,0<br />
100,0<br />
95,0<br />
90,0<br />
85,0<br />
80,0<br />
75,0<br />
70,0<br />
65,0<br />
60,0<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006<br />
Nord-Gudbrandsdal Midt-Gudbrandsdal Lillehammerregionen Gjøvikregionen<br />
Hadeland Valdres <strong>Oppland</strong><br />
Norge<br />
Figur 27: Utvikling i bygg og anlegg i regionene i <strong>Oppland</strong>, <strong>Oppland</strong> og<br />
Norge. Sysselsatte per 4. kvartal. Indeks, 2000 = 100.<br />
Kilde: Østlandsforskning på grunnlag av SSB.<br />
2006 var det en økning på 14 prosent for<br />
hus/villa, 45 prosent for leiligheter og 31<br />
prosent for fritidsboliger. Nedenfor sam men -<br />
ligner vi utviklingen i Innlandet både med<br />
Norge under ett og storbyene, dvs. Oslo,<br />
Bergen, Stavanger og Trondheim. Begrun -<br />
nelsen fon sammenligningen med stor -<br />
byene er den sterke urbaniseringen som
28<br />
eiendom/bygg og anlegg<br />
***<br />
har skjedd i Norge de siste par ti-årene, og<br />
det kan være interessant å sammenholde<br />
vår region med de mest dynamiske delene<br />
av landet.<br />
Figur 28 viser at det i Hedmark og <strong>Oppland</strong><br />
var en relativt lik endring i byggeaktiviteten<br />
for hus/villa fra 2000 til 2005, mens det i<br />
det påfølgende året var en oppgang i<br />
Hedmark på hele 31 prosent og en nedgang<br />
i <strong>Oppland</strong> på 15 prosent. For stor -<br />
byene Oslo, Stavanger, Bergen og Trond -<br />
heim var det samlet en betydelig økning i<br />
husbyggingen fra 2004 til 2005, men dette<br />
blir motsvart av en nedgang på 15 prosent<br />
det påfølgende året. Norge samlet hadde<br />
en nedgang i nybygging av hus/villaer på<br />
14 prosent fra 2000 til 2006.<br />
Leiligheter viser langt sterkere vekst enn<br />
hus/villa over hele landet. Økningen i<br />
nybyggeaktiviteten i <strong>Oppland</strong>, fra 2004 til<br />
2005 var på hele 185 prosent, for deretter<br />
å gå ned igjen i 2006 med 33 prosent.<br />
Samlet fra 2000 til 2006 var det en økning<br />
i nybygging av bruksareal for leiligheter på<br />
ca 90 prosent i både Hedmark og <strong>Oppland</strong>.<br />
Nybygging av leiligheter i storbyene har<br />
hatt en økning fra 2000 til 2005 på hele<br />
248 prosent. Fra 2005 til 2006 gikk denne<br />
aktiviteten, målt i m 2 , ned med 5 prosent.<br />
Landet totalt har hatt en vekst fra 2000 til<br />
2006 på 133 prosent i nybygg av leilig -<br />
heter. Ser vi på landet totalt eksklusive<br />
storbyene, er veksten i nevnte periode 100<br />
prosent.<br />
130,0<br />
120,0<br />
110,0<br />
100,0<br />
90,0<br />
80,0<br />
70,0<br />
60,0<br />
50,0<br />
40,0<br />
30,0<br />
20,0<br />
10,0<br />
0,0<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006<br />
Hedmark <strong>Oppland</strong> Storbyene Innlandet Norge<br />
(Oslo, Stavanger, Bergen, Trondheim)<br />
Figur 28: Utvikling i nybygging av hus/villa i Hedmark, <strong>Oppland</strong>, samlet Oslo,<br />
Stavanger, Bergen og Trondheim, Innlandet og Norge, målt i m 2 bruksareal full -<br />
førte boliger. Indeks, 2000 = 100. Kilde: Østlandsforskning på grunnlag av SSB.<br />
380,0<br />
360,0<br />
340,0<br />
320,0<br />
300,0<br />
280,0<br />
260,0<br />
240,0<br />
220,0<br />
200,0<br />
180,0<br />
160,0<br />
140,0<br />
120,0<br />
100,0<br />
80,0<br />
60,0<br />
40,0<br />
20,0<br />
0,0<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006<br />
Hedmark <strong>Oppland</strong> Storbyene Innlandet Norge<br />
(Oslo, Stavanger, Bergen, Trondheim)<br />
Figur 29: Utvikling i nybygging av leiligheter i Hedmark, <strong>Oppland</strong>, samlet Oslo,<br />
Stavanger, Bergen og Trondheim, Innlandet og Norge, målt i m 2 bruksareal fullførte<br />
boliger. Indeks, 2000 = 100. Kilde: Østlandsforskning på grunnlag av SSB.
Hedmark og <strong>Oppland</strong> har hatt en økning<br />
fra 2000 til 2006 i nybygging av fritids -<br />
boliger på henholdsvis 109 og 15 prosent.<br />
Hedmark hadde en vekst på hele 137 prosent<br />
fra 2004 til 2006. For landet samlet<br />
har det i perioden 2000 – 2006 vært en<br />
mer stabil utvikling enn i Innlandet for<br />
nybygging av fritidsboliger. Fra 2000 til<br />
2006 økte antall kvadratmeter nybygg av<br />
fritidsboliger i Norge totalt med 27 prosent.<br />
Bygging av næringslokaler utenom varehandel<br />
har i Innlandet hatt et litt annet<br />
utviklingsforløp enn boliger, og hadde en<br />
nedgang fra 2004 til 2006 på 17 prosent.<br />
Fra 2005 til 2006 har nybygging av<br />
næringslokaler økt i Hedmark med 6 prosent<br />
og gått ned i <strong>Oppland</strong> med 11 prosent.<br />
På landsbasis har det vært en nedgang i<br />
nybygging fra 2000 til 2006 på 15 prosent.<br />
Byggeaktiviteten innenfor næringslokaler<br />
(ekskl. varehandelsbygg) har hatt lavere<br />
vekst fra 2000 til 2006 i storbyene enn i<br />
Innlandet.<br />
220,0<br />
200,0<br />
180,0<br />
160,0<br />
140,0<br />
120,0<br />
100,0<br />
80,0<br />
60,0<br />
40,0<br />
20,0<br />
0,0<br />
Norge<br />
eiendom/bygg og anlegg 29 ***<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006<br />
Hedmark<br />
<strong>Oppland</strong><br />
Innlandet<br />
Figur 30: Utvikling i nybygging av fritidsboliger i Hedmark, <strong>Oppland</strong>, Innlandet<br />
og Norge, målt i m2 bruksareal fullførte boliger. Indeks, 2000 = 100.<br />
Kilde: Østlandsforskning på grunnlag av SSB.<br />
220,0<br />
200,0<br />
180,0<br />
160,0<br />
140,0<br />
120,0<br />
100,0<br />
80,0<br />
60,0<br />
40,0<br />
20,0<br />
0,0<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006<br />
Hedmark <strong>Oppland</strong> Storbyene Innlandet Norge<br />
(Oslo, Stavanger, Bergen, Trondheim)<br />
Figur 31: Utvikling i nybygging av næringslokaler (ekskl. varehandelsbygg) i<br />
Hedmark, <strong>Oppland</strong>, samlet Oslo, Stavanger, Bergen og Trondheim, Innlandet og<br />
Norge, målt i m2 bruksareal fullførte boliger. Indeks, 2000 = 100.<br />
Kilde: Østlandsforskning på grunnlag av SSB.
30<br />
eiendom/bygg og anlegg<br />
***<br />
For varehandelsbygg var det i Innlandet en<br />
kraftig nedgang i byggeaktiviteten fra 2002<br />
til 2003. Deretter har det vært en jevn stigning,<br />
og fra 2004 til 2006 var det en økning<br />
i nybygging av varehandelsbygg på 111 prosent,<br />
regnet i bruksareal. Hedmark har det<br />
siste året hatt en betydelig nedgang i<br />
kvadratmeter nybygg, mens det i <strong>Oppland</strong><br />
har vært en tilsvarende økning. Ser vi på<br />
perioden 2000 – 2006 under ett er det en<br />
relativt lik endring for Hedmark og <strong>Oppland</strong>.<br />
Sammenligner vi Innlandet med hele landet,<br />
hadde Innlandet en svakere utvikling fram til<br />
2003, men økte betydelig sterkere i årene<br />
2004 og 2005. Storbyene har tatt en stor del<br />
av veksten i varehandelsbygg etter årtusenskiftet.<br />
De kjennetegnes ved sterk vekst i<br />
2000, betydelig nedgang i årene etter det,<br />
samt en kraftig økning de siste årene.<br />
Byggekostnader og salgspriser øker<br />
I følge SSBs byggekostnadsindeks var det<br />
fra juni 2000 til juni <strong>2007</strong> en vekst i byggekostnadene<br />
for boliger på 33 prosent. Det<br />
var spesielt sterk vekst i kostnadene fra<br />
juni 2006 til juni <strong>2007</strong>, med en økning på<br />
7,9 prosent. Det er særlig materialkost -<br />
nadene som øker. Material- og arbeidskraft -<br />
kostnadene innen boligbyggebransjen økte<br />
fra juni 2006 til juni <strong>2007</strong> med henholdsvis<br />
11,3 og 6,3 prosent. Økningen i byggevareprisene<br />
har tiltatt betydelig det siste året, og<br />
skyldes ikke minst prisøkninger på trelast<br />
opp til 30-40 prosent på ett år. Årsaken er<br />
sterk etterspørsel i Norge, samtidig som<br />
prisene på det europeiske byggemarkedet<br />
har steget betydelig. I de siste året meldes<br />
fra flere hold om periodevis mangel på<br />
byggevarer, noe som er en utfordring både<br />
for bygg herrer og entreprenører. Økte priser<br />
på byggevarer, kombinert med fastpris -<br />
kontrakter for mange typer oppdrag bidrar<br />
til å presse lønnsom heten til entreprenør -<br />
bransjen i Innlandet.<br />
ECONs beregninger av boligprisstatistikk<br />
viser at kvadratmeterprisene i <strong>2007</strong><br />
(gjennomsnitt jan – mai <strong>2007</strong>) på boliger,<br />
uansett boligtype, er noe høyere i <strong>Oppland</strong><br />
enn i Hedmark. Prisene er beregnete snittverdier<br />
av et utvalg boliger. Gjennomsnittlig<br />
kvadratmeterpris i <strong>2007</strong> for eneboliger<br />
og leiligheter i <strong>Oppland</strong> er henholdsvis kr<br />
260,0<br />
240,0<br />
220,0<br />
200,0<br />
180,0<br />
160,0<br />
140,0<br />
120,0<br />
100,0<br />
80,0<br />
60,0<br />
40,0<br />
20,0<br />
0,0<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006<br />
Hedmark <strong>Oppland</strong> Storbyene Innlandet Norge<br />
(Oslo, Stavanger, Bergen, Trondheim)<br />
Figur 32: Utvikling i nybygging av varehandelslokaler i Hedmark, <strong>Oppland</strong>,<br />
samlet Oslo, Stavanger, Bergen og Trondheim, Innlandet og Norge, målt i m 2<br />
bruksareal fullførte boliger. Indeks, 2000 = 100.<br />
Kilde: Østlandsforskning på grunnlag av SSB.<br />
140,0<br />
135,0<br />
130,0<br />
125,0<br />
120,0<br />
115,0<br />
110,0<br />
105,0<br />
100,0<br />
95,0<br />
90,0<br />
85,0<br />
80,0<br />
jun. 00 jun. 01 jun. 02 jun. 03 jun. 04 jun. 05 jun. 06 jun. 07<br />
Figur 33: Byggekostnadsindeks for boliger i hele landet. Juni 2000 = 100.<br />
Kilde: Østlandsforskning på grunnlag av SSB.<br />
12 000 og kr 21 490. Tilsvarende verdier i<br />
Hedmark er kr 11 620 og kr 20 070. Byene<br />
i Innlandet er med på å trekke opp prisene<br />
(det føres statistikk kun for Hamar og<br />
Lillehammer). For landet totalt er den<br />
gjennomsnittlige kvadratmeterprisen for<br />
ene boliger kr 16 900 og for leiligheter<br />
kr 29 960. Prisene for Hamar og Lille -<br />
hammer ligger omtrent på landsnittet, se<br />
figur 34 og 35.<br />
Disse figurene viser utviklingen i gjennomsnittlig<br />
kvadratmeterpris for Hed mark, Opp -<br />
land, de største byene i landet og Norge<br />
totalt. Prisene for storbyene er et veid<br />
gjennomsnitt av prisene i Oslo, Stavanger,<br />
Bergen og Trondheim hvor vektene er<br />
befolkningsandeler, mens prisene for Hamar<br />
og Lillehammer er et uvektet gjennomsnitt<br />
av prisene i Hamar og Lillehammer.
Vi ser av de nevnte figurer over at de<br />
gjennomsnittlige kvadratmeterprisene i de<br />
største byene ligger godt over nivået<br />
i Innlandet, både for eneboliger og leilig -<br />
heter, og at prisforskjellen mellom Inn landet<br />
og storbyene har økt fra 2000 til <strong>2007</strong>.<br />
I <strong>2007</strong> var den gjennomsnittlige kvadrat -<br />
meterprisen i Oslo for eneboliger 268 prosent<br />
høyere enn i <strong>Oppland</strong> og 277 prosent<br />
høyere enn i Hedmark. Til sammenligning<br />
var forskjellen i 2000 mellom Oslo og<br />
<strong>Oppland</strong> 224 prosent og mellom Oslo<br />
og Hedmark 235 prosent. Gjennomsnittlig<br />
kvadratmeterpris for eneboliger i Hamar og<br />
Lillehammer har siden 2000 og fram til i dag<br />
vært nesten sammenfallende med pris nivået<br />
på landsnivå. Prisstigningen har vært<br />
sterkere i de to mjøsbyene enn i resten av<br />
Innlandsfylkene.<br />
For leiligheter har utviklingen i prisavvik<br />
mellom Innlandet og storbyene vært mer<br />
moderat. I <strong>2007</strong> var de gjennomsnittlige<br />
kvadratmeterprisene for leiligheter i Oslo<br />
166 prosent høyere enn i <strong>Oppland</strong> og 178<br />
prosent høyere enn i Hedmark. Tilsvarende<br />
avviksverdier i 2000 var henholdsvis 160 og<br />
158 prosent. Vi ser av figur 35 at<br />
kvadratmeterprisene for leiligheter i Hamar<br />
og Lillehammer ligger nærmere opp til prisnivået<br />
i Innlandet enn det gjør for eneboliger.<br />
Årsaken er at nye leiligheter selges til<br />
ganske like priser i byer som i tettsteder.<br />
Dessuten utgjør byene en større andel av<br />
antall leiligheter enn eneboliger.<br />
Utsiktene framover<br />
Byggebransjen venter at aktivitetsveksten<br />
vil flate ut framover. Årsaken er både<br />
pres set kapasitet, det er blitt tyngre å selge<br />
enkelte boligprosjekter, samt at betydelig<br />
pris økning på nye bygg forventes å dempe<br />
etterspørselen. I tillegg kommer effektene av<br />
de mange renteøkningene fra Norges Bank<br />
de siste par årene. Aktiviteten innen ny -<br />
bygging i Innlandet kan imidlertid forventes<br />
å holde seg oppe de neste månedene, da<br />
tall fra SSB viser at igangsettingen av nye<br />
bygg har økt for perioden januar – mai i år<br />
sammenlignet med samme periode i 2006.<br />
Økningen er sterkere enn på landsbasis og<br />
gjelder først og fremst boliger.<br />
1000 kroner<br />
30<br />
28<br />
26<br />
24<br />
22<br />
20<br />
18<br />
16<br />
14<br />
12<br />
10<br />
8<br />
6<br />
4<br />
2<br />
0<br />
eiendom/bygg og anlegg 31 ***<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 <strong>2007</strong><br />
Hedmark <strong>Oppland</strong> Storbyene Hamar og Lillehammer<br />
(Oslo, Stavanger, Bergen, Trondheim)<br />
Figur 34: Kvadratmeterpris for eneboliger. Priser <strong>2007</strong> er gjennomsnitt fra<br />
januar til mai. For storbyene er det et veid gjennomsnitt av prisene i Oslo,<br />
Stavanger, Bergen og Trondheim hvor vektene er befolkningsandeler.<br />
Utviklingskurven for Hamar og Lillehammer er et uvektet gjennomsnitt av<br />
prisene i Hamar og Lillehammer. Kilde: Norges Eiendomsmeglerforbund (NEF),<br />
Eiendomsmeglerforetakenes Forening (EFF), FINN.no og ECON.<br />
1000 kroner<br />
36<br />
34<br />
32<br />
30<br />
28<br />
26<br />
24<br />
22<br />
20<br />
18<br />
16<br />
14<br />
12<br />
10<br />
8<br />
6<br />
4<br />
2<br />
0<br />
Norge<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 <strong>2007</strong><br />
Hedmark <strong>Oppland</strong> Storbyene Hamar og Lillehammer<br />
(Oslo, Stavanger, Bergen, Trondheim)<br />
Figur 35: Kvadratmeterpris for leiligheter. Priser <strong>2007</strong> er gjennomsnitt fra januar<br />
til mai. For storbyene er det et veid gjennomsnitt av prisene i Oslo, Stavanger,<br />
Bergen og Trondheim hvor vektene er befolkningsandeler. Utviklingskurven for<br />
Hamar og Lillehammer er et uvektet gjennomsnitt av prisene i Hamar og<br />
Lillehammer. Kilde: Norges Eiendomsmeglerforbund (NEF),<br />
Eiendomsmeglerforetakenes Forening (EFF), FINN.no og ECON.<br />
Norge
Nybygget til Høyskolen i Gjøvik
eiendom/bygg og anlegg 33<br />
***
34<br />
finansiell og forretningsmessig tjenesteyting<br />
***<br />
Finansiell og forretningsmessig tjenesteyting<br />
Det er gledelig at både Hedmark og<br />
<strong>Oppland</strong> viser sterkere vekst enn lands -<br />
snittet for en vekstsektor som finansiell og<br />
forretningsmessig tjenesteyting. Veksten i<br />
finansiell og forretningsmessig tjenesteyting<br />
ligger nemlig langt over sysselsettingen<br />
ellers.<br />
Denne sektoren omfatter bransjer som<br />
- bank/forsikring og fondsvirksomhet<br />
- utleie og drift av fast eiendom, samt<br />
eiendomsmegling<br />
- utleie av biler og annet utstyr<br />
- IKT-konsulentvirksomhet og –drift<br />
- forsknings- og utviklingsarbeid<br />
- advokatvirksomhet<br />
- regnskap og revisjon<br />
- bedrifts- og markedsrådgivning<br />
- arkitektvirksomhet og teknisk<br />
konsulentvirksomhet<br />
- annonse- og reklamebyråer<br />
- formidling og utleie av arbeidskraft<br />
- etterforskning og vakttjeneste<br />
- rengjøringsbyråer<br />
Innlandet har en betydelig lavere andel av<br />
sysselsettingen i finansiell og forretningsmessig<br />
tjenesteyting enn gjennomsnittet for<br />
landet. En betydelig del av disse tjenestene<br />
er typiske kunnskapsbaserte der det stilles<br />
store krav til kompetansenivå. Kunnskaps -<br />
baserte tjenester er i stor grad lokalisert i de<br />
større byene, og særlig i Osloområdet.<br />
Dette henger sammen med koblingene<br />
mellom slike tjenester og øvrig næringsliv,<br />
slik som mellom arkitekt- og byggebransjen,<br />
og generelt mellom næringsliv som etterspør<br />
f.eks revisjons- og arkitekttjenester.<br />
Dermed er det naturlig at antall sysselsatte<br />
er størst i områder der det er ”mye<br />
nærings liv”, og spesielt større bedrifter og<br />
hovedkontorer som gjerne kjøper inn<br />
tjenester fra bl.a advokater og konsulent -<br />
firmaer. Dessuten vil rekrutteringsgrunn -<br />
laget for eksisterende og nye bedrifter være<br />
bedre på slike steder. Som følge av et stort<br />
arbeidsmarked, interessante jobb mulig -<br />
heter, og muligens ønskede bostedskvaliteter,<br />
ser den relevante arbeidskraften ut til å<br />
ønske seg mot det største arbeids -<br />
markedet, nemlig Osloregionen.<br />
Størst andel på regionnivå av syssel -<br />
settingen i finansiell og forretningsmessig<br />
tjenesteyting finnes i Hamarregionen og<br />
Lillehammerregionen med vel 10 prosent<br />
av arbeidsplassene, mot 13 prosent<br />
på landsbasis. Av kommunene ligger<br />
sysselsettingsandelen i Hamar over Norge<br />
samlet, mens Kongsvinger, Gjøvik og Lille -<br />
hammer ligger bare så vidt under landsgjennomsnittet.<br />
De øvrige kommunene har<br />
en andel som ligger på halvparten eller<br />
lavere enn snittet for landet. Høy andel i<br />
Hamar forklares dels med hoved-/regionkontorfunksjoner<br />
for banker (Sparebanken<br />
Hedmark) og forsikringsselskaper (de største<br />
er Gjensidige og Terra Skadeforsikring).<br />
Dessuten finnes det flere betydelige<br />
virksom heter innenfor bl. a. utleie av<br />
arbeids kraft, advokater samt ulike typer<br />
konsulentvirksomhet og rådgivning. Det<br />
samme er også tilfelle for Gjøvik og<br />
Lillehammer, men i noe mindre grad. I<br />
Hedmark står Hamarregionen for 60 prosent<br />
av sysselsettingen i finansiell og forretningsmessig<br />
tjenesteyting, og antall<br />
arbeidsplasser i denne sektoren er om lag<br />
130,0<br />
125,0<br />
120,0<br />
115,0<br />
110,0<br />
105,0<br />
100,0<br />
95,0<br />
90,0<br />
85,0<br />
80,0<br />
75,0<br />
70,0<br />
det samme som Lillehammer- og Gjøvikregionen<br />
har til sammen.<br />
Den nevnte statistikken viser andelen av<br />
arbeidsplassene innen finansiell og<br />
forretnings messig tjenesteyting. Hva med<br />
utpendling av arbeidskraft i denne sam -<br />
men hengen? En utredning Østlands -<br />
forsk ning utførte i 2005 viste at andelen<br />
syssel satte innen finansiell og forretningsmessig<br />
tjenesteyting var høyere blant de<br />
inn lendinger som hadde arbeidssted utenfor<br />
fylket, enn andelen arbeidsplasser i<br />
fylket. Mao. er denne typen tjenesteyting<br />
viktigere for sysselsettingen i Innlandet enn<br />
for de arbeidsplassene som ligger her.<br />
Utviklingen i denne sektoren på landsnivå<br />
har de siste årene fulgt den økonomiske<br />
utviklingen i landet, med et vendepunkt i<br />
2003 og særlig sterk vekst i 2006. Dette er<br />
naturlig da det her finnes flere konjunkturfølsomme<br />
bransjer, som samtidig er<br />
arbeidskraftintensive.<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006<br />
Hedmark<br />
<strong>Oppland</strong><br />
Innlandet<br />
Figur 36: Utvikling i finansiell og forretningsmessig tjenesteyting i Hedmark,<br />
<strong>Oppland</strong>, Innlandet og Norge. Sysselsatte per 4. kvartal. Indeks, 2000 = 100.<br />
Kilde: Østlandsforskning på grunnlag av SSB.<br />
Norge
De fleste regionene i Hedmark har en ut -<br />
vikling i sysselsetting som minst kan måle<br />
seg med utviklingen på landsnivå, men det<br />
er en del forskjeller i utviklingen på regionnivå.<br />
Glåmdalen har hatt betydelig vekst,<br />
mens Nord-Østerdal har hatt nedgang etter<br />
2002. I <strong>Oppland</strong> peker Hade land seg ut<br />
med sterk vekst, mens Midt-Gudbrandsdal<br />
har stabilt svak utvikling. Det skal nevnes at<br />
begge disse regionene har relativt få ansatte<br />
i denne sektoren, slik at ganske små<br />
endringer i antall syssel satte får betydelige<br />
utslag i den indekserte oversikten. En<br />
vekst bransje innen forretnings messig tjeneste<br />
yting i Innlandet har vært eiendomsdrift/-forvaltning,<br />
spesielt har det vært sterk<br />
vekst i Hedmark. IKT-bransjen har også økt<br />
de siste årene, særlig gjelder det i Opp -<br />
land. Innenfor annen forretningsmessig<br />
tjeneste yting har det vært betydelig vekst<br />
innen utleie av arbeidskraft de siste par<br />
årene.<br />
Når det gjelder bransjene innenfor<br />
finansiell og forretningsmessig tjenesteyting<br />
er det til dels store forskjeller i utviklingen.<br />
Innen finansiell tjenesteyting (bank og<br />
finans) har sysselsettingen gått ned ca 15<br />
prosent, noe mer i <strong>Oppland</strong> enn i Hed -<br />
mark. Også på landsbasis er det nedgang,<br />
men den er mindre enn for Inn landet.<br />
Sannsynligvis skyldes nedgangen en kombinasjon<br />
av rasjo nalisering i næringen og<br />
sentralisering.<br />
Innen området ”forsikring og pensjonsfond”<br />
er situasjonen motsatt: sysselsettingen<br />
har gått ned 15 prosent på landsbasis,<br />
men økt i Innlandet. Årsaken er ute -<br />
lukkende økt sysselsetting i Hamarregionen,<br />
som altså mer enn kompenserer<br />
nedgangen i de øvrige deler av Innlandet.<br />
Sann synligvis skyldes dette oppbyggingen<br />
av Terra skadeforsikring, som nå har ca 70<br />
ansatte på Hamar. IF forsikring har også<br />
relativt mange ansatte på Hamar.<br />
110,0<br />
105,0<br />
100,0<br />
95,0<br />
90,0<br />
85,0<br />
80,0<br />
75,0<br />
70,0<br />
finansiell og forretningsmessig tjenesteyting 35 ***<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006<br />
Hedmark<br />
<strong>Oppland</strong><br />
Innlandet<br />
Figur 37: Utvikling finansiell tjenesteyting for Hedmark, <strong>Oppland</strong>, Innlandet og<br />
Norge. Sysselsatte per 4. kvartal. Indeks 2000 = 100.<br />
Kilde: Østlandsforskning på grunnlag av SSB.<br />
180,0<br />
170,0<br />
160,0<br />
150,0<br />
140,0<br />
130,0<br />
120,0<br />
110,0<br />
100,0<br />
90,0<br />
80,0<br />
70,0<br />
60,0<br />
50,0<br />
Norge<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006<br />
Hedmark<br />
<strong>Oppland</strong><br />
Innlandet<br />
Figur 38: Utvikling forsikring og pensjonsfond for Hedmark, <strong>Oppland</strong>, Innlandet<br />
og Norge. Sysselsatte per 4. kvartal. Indeks 2000 = 100.<br />
Kilde: Østlandsforskning på grunnlag av SSB.<br />
Norge
36<br />
finansiell og forretningsmessig tjenesteyting<br />
***<br />
200,0<br />
190,0<br />
180,0<br />
170,0<br />
160,0<br />
150,0<br />
140,0<br />
130,0<br />
120,0<br />
110,0<br />
100,0<br />
90,0<br />
80,0<br />
70,0<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006<br />
Hedmark<br />
<strong>Oppland</strong><br />
Innlandet<br />
Figur 39: Utvikling eiendomsdrift for Hedmark, <strong>Oppland</strong>, Innlandet og Norge.<br />
Sysselsatte per 4. kvartal. Indeks 2000 = 100.<br />
Kilde: Østlandsforskning på grunnlag av SSB.<br />
125,0<br />
120,0<br />
115,0<br />
110,0<br />
105,0<br />
100,0<br />
95,0<br />
90,0<br />
85,0<br />
80,0<br />
75,0<br />
70,0<br />
Innen drift/utleie/megling av eiendom har<br />
Innlandet økt mer enn landsgjennomsnittet.<br />
Her er det som nevnt Hedmark som har<br />
hatt den sterkeste veksten. Den gruppen<br />
som har økt mest er eiendomsforvaltning<br />
og utleie av fast eiendom. I <strong>Oppland</strong> har det<br />
vært relativt sterk vekst i antall ansatte i<br />
eiendomsmegling, noe som blant annet<br />
Norge<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006<br />
Hedmark<br />
<strong>Oppland</strong><br />
Innlandet<br />
Norge<br />
Figur 40: Utvikling databehandlingsvirksomhet for Hedmark, <strong>Oppland</strong>,<br />
Innlandet og Norge. Sysselsatte per 4. kvartal. Indeks 2000 = 100.<br />
Kilde: Østlandsforskning på grunnlag av SSB.<br />
skyldes etablering av flere nye aktører på<br />
området.<br />
Innen IKT har også sysselsettingen steget<br />
mer enn landsgjennomsnittet siden 2000,<br />
og det er <strong>Oppland</strong> som har økt mest. I<br />
antall er veksten sterkest på Hadeland og i<br />
Lillehammerregionen. Det finnes flere<br />
offensive bedrifter i denne sektoren i<br />
Innlandet, som dels har markedet utenfor<br />
vår del av landet (se ramme). Mens antall<br />
sysselsatte i denne næringen sank på<br />
landsbasis i årene 2001-2003, for så å<br />
stige betydelig, har utviklingen i Innlandet<br />
vært jevnere. Det betyr at Hedmark og<br />
<strong>Oppland</strong> har hatt svakere utvikling etter<br />
2003 enn landssnittet.<br />
IBAS AS<br />
Ibas startet i 1978 på Kongsvinger<br />
med vedlikehold av utstyr for<br />
Televerket (Telenor). Gradvis gikk selskapet<br />
over til å reparere datamaskinutstyr<br />
tidlig i 1980-årene. I 1982<br />
startet Ibas med datarekonstruksjon<br />
som i dag er det største forretningsområdet.<br />
Siden den gang har sel -<br />
skapet bygget opp kompetanse, ut -<br />
viklet eget verktøy og utstyr. Ibas sin<br />
erfaring og kompetanse innen datarekonstruksjon<br />
førte selskapet over til å<br />
tilby det motsatte, dvs. dataslettingstjenester<br />
i løpet av 1990-årene. I 2001<br />
etablerte Ibas dataetterforskning som<br />
eget forretningsområde. Bedriften ble<br />
så børsnotert i 2004.<br />
Selskapet har siden 1980-tallet bygd<br />
seg opp som et av verdens ledende<br />
innen datarekonstruksjon, datasletting<br />
og dataetterforskning. Selskapet er<br />
internasjonalt anerkjent for sin ekspertise<br />
i å redde viktige data for sine oppdragsgivere.<br />
Dette har resultert i samarbeid<br />
med flere av verdens største<br />
selskaper, og offentlige myndigheter i<br />
en rekke land.<br />
I 2006 ble bedriften kjøpt opp av Kroll<br />
Ontrack som er et globalt ledende<br />
konsulentselskap innen håndtering og<br />
styring av risiko ved databruk. Etter<br />
oppkjøpet av Kroll Ontrack har Ibas<br />
ansvaret for region Norden og har<br />
datterselskaper i Sverige, Finland,<br />
Dan mark og Holland. Hovedkontoret<br />
er på Kongsvinger, der vel 40 av selskapets<br />
55 ansatte arbeider. I 2006<br />
omsatte selskapet for 65 mill kr, og det<br />
forventes en omsetning i år på over<br />
70 mill.
Gruppen ”Annen forretningsmessig tjenesteyting”<br />
i den offentlige statistikken, som om -<br />
fatter om lag 60 prosent av alle arbeidsplassene<br />
i finansiell og forretningsmessig<br />
tjenesteyting, har hatt en vekst for både<br />
Hedmark og <strong>Oppland</strong> som ligger høyere<br />
enn for hele Norge etter 2000. I oppgangskonjunkturen<br />
siden 2003 har utviklingen<br />
vært noe svakere i Innlandet enn i landet<br />
for øvrig. Den mest markerte vekstbransjen<br />
de siste par årene har vært utleie av<br />
arbeidskraft, som har økt betydelig særlig<br />
for <strong>Oppland</strong>s del. De typisk kunnskaps -<br />
baserte tjenestene, slik som rådgivning og<br />
ulike typer konsulentvirksomhet har også<br />
økt sysselsetting, noe vi vil gå nærmere inn<br />
på nedenfor.<br />
Kunnskapsbaserte tjenester<br />
øker også<br />
Kunnskapsbaserte tjenester har økt sin<br />
sysselsetting og verdiskapning langt mer<br />
enn den øvrige økonomien. Econ peker på<br />
følgende drivkrefter bak utviklingen (rapport<br />
<strong>2007</strong>-042):<br />
- IKT-revolusjonen har gitt opphav til en<br />
lang rekke forskjellige aktiviteter og<br />
yrkesgrupper.<br />
- Globaliseringen og utviklingen av mer<br />
komplekse verdikjeder, øker kravene til<br />
spesialisert kompetanse.<br />
- Bedriftene tilpasser seg utviklingen ved å<br />
konsentrere seg om det de kan best, og<br />
kjøpe inn støttende eller komplementære<br />
tjenester fra andre – nasjonalt eller<br />
internasjonalt.<br />
- Betalingsviljen øker for problemløsende<br />
tjenester – både i næringslivet, offentlig<br />
sektor og blant privatpersoner.<br />
- Internasjonal arbeidsdeling innenfor<br />
kunnskapsbaserte tjenester er begrenset<br />
av relativt stor behov for fysiske møter<br />
mellom kunder og produsenter av slike<br />
tjenester, samt at store deler av<br />
produksjonen ikke kan lagres.<br />
- Mange av produktene er vanskelige<br />
å standardisere, noe som hemmer internasjonal<br />
arbeidsdeling og produktivitetsutviklingen<br />
i tjenesteproduksjonen.<br />
I regionalt perspektiv er det viktig å ta del i<br />
utviklingen i de kunnskapsbaserte tjeneste-<br />
150,0<br />
140,0<br />
130,0<br />
120,0<br />
110,0<br />
100,0<br />
90,0<br />
80,0<br />
70,0<br />
næringene av flere grunner. Vekst i sysselsettingen<br />
i disse næringene bidrar dermed<br />
til økt sysselsettingen i hele regionen. De<br />
er bemannet med personer med høy og<br />
spesialisert kompetanse, og kan gi positive<br />
ringvirkninger til øvrig næringsliv ved at de<br />
kan overføre kunnskap til andre bedrifter.<br />
Som følge av høyt kompetansenivå og ettertraktet<br />
arbeidskraft vil dessuten ofte inntektsnivået<br />
være høyt i kunnskapsbaserte<br />
næringer i forhold til andre næringer.<br />
Høyere inntektsnivå vil heve velstands -<br />
nivået til hele regionen.<br />
finansiell og forretningsmessig tjenesteyting 37 ***<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006<br />
Hedmark<br />
<strong>Oppland</strong><br />
Innlandet<br />
Figur 41: Utvikling i annen forretningsmessig tjenesteyting for Hedmark,<br />
<strong>Oppland</strong>, Innlandet og Norge. Sysselsatte per 4. kvartal. Indeks 2000 = 100.<br />
Kilde: Østlandsforskning på grunnlag av SSB.<br />
Advokatfirmaet Mageli<br />
Advokatfirmaet Mageli ANS har sin<br />
opprinnelse i det tidligere Advokat -<br />
firmaet Utgård & Mageli på Hamar.<br />
Firmaet har de senere årene utvidet sin<br />
virksomhet og firmaet består i dag av<br />
18 medarbeidere med kontor på<br />
Hamar og Lillestrøm. Av medarbeiderne<br />
er 13 advokater, 1 advokat full mektig<br />
og 4 er i ledelse og administra sjon. I tillegg<br />
har 5 av advokatene møte rett for<br />
Høyesterett.<br />
Firmaets advokater har lang og allsidig<br />
erfaring fra næringslivet, finans nær in -<br />
Norge<br />
gen og offentlig forvaltning. Fire av<br />
partnerne har bakgrunn fra Regjer ings -<br />
advokaten og flere av advokatene har<br />
erfaring som dommere. Firmaet er et<br />
av ganske få i Innlandet som er spesialisert<br />
innen forretningsjus. Opp drags -<br />
mengden er vesentlig rettet mot offentlige<br />
virksomheter og større næ rings -<br />
livskunder. Oppdrag og kun der<br />
befinner seg både i Innlandet og utenfor<br />
”Innlandets grenser”, og hentes i<br />
konkurranse blant annet med store,<br />
spesialiserte advokatfirmaer i Oslo. De<br />
siste årene har firmaet fått en viktig<br />
posisjon i sentrale deler av næringslivet<br />
i Hedmark og <strong>Oppland</strong>.<br />
Advokatenes bistand omfatter rådgivning,<br />
forhandlinger og prosedyre for<br />
domstolene. De holder også gjerne<br />
egne faglige oppdateringer i form av<br />
kurs, seminarer i tillegg til at de fore -<br />
leser ved Universitetet i Oslo. Som ett<br />
av få advokatkontorer i Norge, ble<br />
Advokat firmaet Mageli ANS i 2004 ISOsertifisert.<br />
Dette innebærer firmaet<br />
fyller internasjonale krav til hvordan<br />
advokatvirksomhet skal drives.
38<br />
finansiell og forretningsmessig tjenesteyting<br />
***<br />
Det er vanskelig å bestemme hvilke typer<br />
tjenester som er kunnskapsbaserte, da alle<br />
typer tjenester krever kunnskap. Men det<br />
er mulig å trekke ut noen tjenester som<br />
krever høyt utdanningsnivå og spesialisert<br />
kompetanse. Econ har klassifisert følgende<br />
næringer som kunnskapsbaserte tjenestenæringer:<br />
Juridiske, administrative og<br />
organisatoriske tjenester, arkitekt-/teknisk<br />
konsulentvirksomhet, teknisk konsulentvirksomhet,<br />
annonse- og reklamevirksomhet,<br />
forskning og utviklingsarbeid (statlig og<br />
privat), databehandling, samt hjelpe -<br />
virksomhet for finansiell tjenesteyting (f.eks<br />
børsmegling).<br />
Med utgangspunkt i denne klassifiseringen<br />
har vi sett på utviklingen i sysselsettingen<br />
fra 2000 til 2006.<br />
Sysselsettingsandelen for kunnskapsbaserte<br />
tjenester ligger for Innlandet på snaut<br />
halvparten av landsgjennomsnittet. Det<br />
betyr at Innlandet er sterkere under -<br />
representert for denne typen tjenester enn<br />
for finansiell og forretningsmessig tjeneste -<br />
yting samlet. Regionene som ligger nærmest<br />
landsgjennomsnittet er Lillehammerregionen,<br />
Sør-Østerdal og Hamarregionen.<br />
De to førstnevnte har relativt mye statlig<br />
FoU takket være hhv. Høgskolen i Lille -<br />
hammer og Høgskolen i Hedmark. Lille -<br />
hammer- og Hamarregionen har mye IKTvirksomhet<br />
sammenlignet med de andre<br />
regionene, det samme gjelder arkitektvirksomhet<br />
og tekniske konsulenttjenester.<br />
Merk at Nord-Østerdal har en betydelig<br />
andel arbeidsplasser innen Juridiske,<br />
administrative og organisatoriske tjenester.<br />
Figur 43 viser utviklingen for kunnskapsbaserte<br />
tjenester siden 2002. Innlandet har<br />
langt på vei klart å henge med i arbeidsplassveksten<br />
i denne femårsperioden, og<br />
særlig gjelder dette Hedmark. Utviklingen i<br />
innen juridiske, administrative og organisatoriske<br />
tjenester, samt arkitekt-/teknisk<br />
konsulentvirksomhet, er sterkere enn på<br />
landsbasis. Det som trekker ned veksten er<br />
som nevnt svakere utvikling innenfor IKTnæringene<br />
etter 2003, samt at Innlandet<br />
ikke har fått sin relative del av veksten i<br />
arbeidsplasser innen universitets- og høyskolesektoren<br />
de siste årene.<br />
Valdres<br />
Hadeland<br />
Gjøvikregionen<br />
Lillehammerregionen<br />
Midt-Gudbrandsdal<br />
Nord-Gudbrandsdal<br />
Nord-Østerdal<br />
Sør-Østerdal<br />
Glåmdalen<br />
Hamarregionen<br />
<strong>Oppland</strong><br />
Hedmark<br />
Innlandet<br />
Norge<br />
0,0% 1,0% 2,0% 3,0% 4,0% 5,0% 6,0% 7,0% 8,0%<br />
Det regionale bildet i Hedmark er at Hamarog<br />
Glåmdalsregionen viser betydelig vekst,<br />
minst på linje med landssnittet. På den<br />
andre siden har Nord-Østerdal, også innen<br />
dette segmentet, fall i sysselsettingen siden<br />
Hjelpevirksomhet<br />
for finansiell<br />
tjenesteyting<br />
Databehandlingsvirksomhet<br />
Forsikring og<br />
utviklingsarbeid<br />
Forsikring og<br />
utviklingsarbeid<br />
(statlig)<br />
Juridisk, administrativ<br />
og organisasjonsteknisk<br />
tjenesteyting og<br />
revisjon<br />
Arkitektvirksomhet<br />
og teknisk konsulentvirksomhet<br />
Figur 42. Andel av arbeidsplasser i kunnskapsbaserte tjenester. Regionene i<br />
Hedmark og <strong>Oppland</strong>, Hedmark, <strong>Oppland</strong>, Innlandet og Norge.<br />
Kilde: Østlandsforskning på grunnlag av SSB.<br />
120,0<br />
115,0<br />
110,0<br />
105,0<br />
100,0<br />
95,0<br />
90,0<br />
85,0<br />
80,0<br />
2002. I <strong>Oppland</strong> utvikler byregionene seg<br />
svakere enn Norge samlet, mens Hade -<br />
land, Valdres og Midt-Gudbrandsdal står for<br />
mye av veksten.<br />
2002 2003 2004 2005 2006<br />
Hedmark<br />
<strong>Oppland</strong><br />
Innlandet<br />
Figur 43. Utvikling i antall arbeidsplasser i kunnskapsbaserte tjenester.<br />
Regionene i Hedmark og <strong>Oppland</strong>, Hedmark, <strong>Oppland</strong>, Innlandet og Norge.<br />
2002 – 2006. Indeks 2002 = 100. Kilde: Østlandsforskning på grunnlag av SSB.<br />
Norge
Kunnskapsbaserte næringer er ventet å<br />
fortsette å vokse pga inntektsvekst og at de<br />
drivkrefter nevnt ovenfor vil forbli viktige<br />
vekstfaktorer. I et slik perspektiv er det<br />
viktig for Innlandet å utvikle eksisterende<br />
og nye bedrifter i denne sektoren. Ut -<br />
ford ringene for regionen er blant annet å<br />
utvikle bedrifter som er attraktive i forhold<br />
til å rekruttere kompetent arbeidskraft. I lys<br />
av sterkere spesialisering og globaliserte<br />
markeder vil det framover være viktig å<br />
”rette blikket ut av Innlandet” og henvende<br />
seg til nye markeder.<br />
Også privat og offentlig service<br />
øker sin sysselsetting<br />
Sektoren har et tungt innslag av offentlige<br />
arbeidsplasser, både innenfor kommune,<br />
<strong>fylkeskommune</strong> og stat. Veksten i Innlan det<br />
har siden 2000 omtrent holdt følge med<br />
landet ellers.<br />
Figurene 45 og 46 viser at veksten har vært<br />
sterkest i regionene der fylkeshoved -<br />
stedene ligger, Hamarregionen og Lille -<br />
ham mer regionen, samt for Sør-Østerdal.<br />
Denne utviklingen betyr at det har skjedd<br />
en sentralisering av arbeidsplassene i<br />
offentlig sektor i Inn landet. Veksten har<br />
trolig sammenheng med etablering og<br />
samling av offentlige arbeidsplasser til<br />
byene, bl.a innen vegvesen og NAV.<br />
Forsvaret har også økt sysselsettingen i de<br />
nevnte regioner, jf. opp byggingen av<br />
Østerdal garnison på Rena og Elverum og<br />
samling av Forsvarets kompe tansesenter<br />
for kommando og kontroll informasjons -<br />
systemer på Jørstadmoen ved Lillehammer.<br />
115,0<br />
110,0<br />
105,0<br />
100,0<br />
95,0<br />
90,0<br />
85,0<br />
80,0<br />
finansiell og forretningsmessig tjenesteyting 39 ***<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006<br />
Hedmark<br />
<strong>Oppland</strong><br />
Innlandet<br />
Figur 44: Utvikling i service, privat og offentlig tjenesteyting i Hedmark,<br />
<strong>Oppland</strong>, Innlandet og Norge. Sysselsatte per 4. kvartal. Indeks, 2000 = 100.<br />
Kilde: Østlandsforskning på grunnlag av SSB.<br />
116,0<br />
114,0<br />
112,0<br />
110,0<br />
108,0<br />
106,0<br />
104,0<br />
102,0<br />
100,0<br />
98,0<br />
96,0<br />
94,0<br />
92,0<br />
Norge<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006<br />
Hamarregionen Glåmdalen Sør-Østerdal Nord-Østerdal Hedmark Norge<br />
Figur 45: Utvikling samlet for service, privat og offentlig tjenesteyting i regionene<br />
i Hedmark, Hedmark og Norge. Sysselsatte per 4. kvartal. Indeks, 2000 = 100.<br />
Kilde: Østlandsforskning på grunnlag av SSB.
40<br />
finansiell og forretningsmessig tjenesteyting<br />
***<br />
116,0<br />
114,0<br />
112,0<br />
110,0<br />
108,0<br />
106,0<br />
104,0<br />
102,0<br />
100,0<br />
98,0<br />
96,0<br />
94,0<br />
92,0<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006<br />
Nord-Gudbrandsdal Midt-Gudbrandsdal Lillehammerregionen Gjøvikregionen<br />
Hadeland Valdres <strong>Oppland</strong><br />
Norge<br />
Figur 46: Utvikling samlet for service, privat og offentlig tjenesteyting i regionene<br />
i <strong>Oppland</strong>, <strong>Oppland</strong> og Norge. Sysselsatte per 4. kvartal. Indeks, 2000 = 100.<br />
Kilde: Østlandsforskning på grunnlag av SSB.
Reiseliv og opplevelsesnæringer<br />
Reiseliv/turisme har stor<br />
økonomisk betydning i Innlandet<br />
Turister omfatter mange ulike grupper av<br />
tilreisende som benytter overnattingstilbud<br />
i Innlandet, herunder brukere av private<br />
hytter og besøkende hos slekt og venner.<br />
Ifølge ferske beregninger er det over 9 millioner<br />
overnattinger i <strong>Oppland</strong>, og snaut<br />
6 millioner overnattinger i Hedmark.<br />
Som det går fram av tabell 3 er de private<br />
hyttene den desidert viktigste overnattingsformen<br />
i begge fylkene, med nær 50 prosent<br />
av totalen. Beregningene tar utgangspunkt<br />
i studier av hvor mye hytter<br />
brukes gjennom året og hvor mye penger<br />
hytteeierne bruker, når en samtidig har sett<br />
bort fra de hyttene som eies av ikketilreisende<br />
(hytteeiere som bor i samme<br />
region som hytta ligger).<br />
Hotellovernattinger inkluderer både yrkestrafikk<br />
og ferie/fritid, og er mye viktigere i<br />
<strong>Oppland</strong> enn i Hedmark. Dette reflekterer<br />
at <strong>Oppland</strong> er et større ”hotellfylke” enn<br />
Hedmark. Større betydning av besøk hos<br />
slekt og venner i Hedmark enn i <strong>Oppland</strong> er<br />
et resultat av at Hedmark har en mindre<br />
reiselivsnæring enn nabofylket.<br />
Hotell- og restaurantnæringen regnes for å<br />
være kjernen i reiselivsnæringen. Men TØIs<br />
undersøkelse viser at turistenes innkjøp i<br />
varehandelen er nesten like stort som i<br />
hotell- og restaurantbransjen for Hedmark<br />
og <strong>Oppland</strong> under ett.<br />
Tabell 4 viser at hotell og restaurant er den<br />
viktigste ”reiselivsnæringen” i Opp land,<br />
mens varehandelen er den viktigste i<br />
Hedmark regnet etter omsetningsverdi.<br />
Diverse tjenesteyting omfatter bl.a aktivi -<br />
teter som skiheiser, muséer, opplevelser,<br />
etc. Innlandet har flere større muséer, slik<br />
som Maihaugen, Norsk Skogmuseum, Jern -<br />
bane muséet og Domkirkeodden. Av de 12<br />
største alpinanleggene i landet ligger 6 i<br />
Hedmark og <strong>Oppland</strong>. Hunderfossen<br />
Familie park er blant de største fornøyelsesparkene<br />
i landet. Tre festivaler i Innlandet<br />
har søkt status som nasjonale knutepunkt;<br />
Festspillene i Elverum innenfor musikk,<br />
Litteraturfestivalen på Lillehammer innenfor<br />
litteratur og Peer Gynt-stevnet på tvers<br />
Overnattinger<br />
i tusen<br />
av sjangere (scenekunst, musikk, litteratur,<br />
billedkunst). Noen av landets største<br />
sports arrangementer arrangeres årlig i<br />
Innlandet, bl.a Birkebeinerrenn,- ritt og -<br />
løp, Inga Låmi og store turneringer innen<br />
fotball og håndball.<br />
Det er også mulig å beregne hvor stort forbruk<br />
de ulike turister, eller rettere sagt kategorier<br />
overnattingsformer, genererer i tilknytning<br />
til sine opphold i Innlandet.<br />
Beregningene er gjort med basis i utvalgsundersøkelser<br />
blant norske og utenlandske<br />
turister og fylkesvis satelittregnskap for<br />
reiseliv.<br />
reiseliv og opplevelsesnæringer 41 ***<br />
Tabell 3. Beregnet antall overnattinger i 2005 etter type overnatting<br />
Hedmark <strong>Oppland</strong><br />
Prosentvis<br />
andel<br />
Overnattinger<br />
i tusen<br />
Prosentvis<br />
andel<br />
Hotell 492 8,6 1989 21,4<br />
Hyttegrend 414 7,2 704 7,6<br />
Camping 303 5,3 608 6,5<br />
Slekt/venner 1385 24,1 1263 13,6<br />
Hytteformidling 311 5,4 115 1,2<br />
Private hytter 2583 45,0 4304 46,2<br />
Annet 250 4,4 330 3,5<br />
Totalt antall<br />
overnattinger<br />
5738 100,0 9313 100,0<br />
Nordmenn 4535 79,0 7891 84,7<br />
Utlendinger 1203 21,0 1423 15,3<br />
Kilde: TØI-rapport 863/2006<br />
Tabell 4. Turistkonsum fordelt på hovedgrupper av næringer i 2005.<br />
Millioner kroner.<br />
Hedmark <strong>Oppland</strong><br />
Varehandel 944 1606<br />
Hotell og<br />
Restaurant<br />
797 2006<br />
Transport 248 449<br />
Diverse<br />
tjenesteyting<br />
450 809<br />
SUM 2440 4872<br />
Kilde: TØI-rapport 863/2006<br />
Forbrukstallene generelt er så langt mulig<br />
beregnet for innkjøp i den region turistene<br />
oppholdt seg, mao har en sett bort fra f.eks<br />
innkjøp som hytteeiere gjør i hjemmeom -<br />
rådet sitt.<br />
Fordelt på de ulike kategorier overnattinger<br />
som ble vist i den første tabellen, er<br />
det hotellgjestene som legger igjen mest<br />
penger i våre fylker, Jf. tabell 5. Årsaken er<br />
stor om setning fra hotellgjester i <strong>Oppland</strong>. I<br />
Hed mark er turistkonsumet ganske spredt<br />
på de ulike gjestekategoriene. Her legger<br />
gjester i leide hytter igjen mest penger,<br />
mens brukere av egne (eller lånte) hytter<br />
legger igjen om lag like mye som hotellgjestene.
42<br />
reiseliv og opplevelsesnæringer<br />
***<br />
Forbrukstallene i tabell 5 inkluderer ikke<br />
vedlikehold og oppgradering av private<br />
hytter. Østlandsforskning studerte dette i<br />
2005. Dette utgjør en total anslått utgift,<br />
forbrukt lokalt i hytte området, på om lag<br />
140 millioner kroner i Hedmark, og ca<br />
190 millioner kroner for <strong>Oppland</strong>s del.<br />
… og er viktig for sysselsettingen i<br />
mange regioner<br />
Med utgangspunkt i forbrukstallene er det<br />
mulig å anslå totale direkte og indirekte<br />
virkninger av turismen på produksjonen i<br />
de ulike regioner i Innlandet. De direkte<br />
virkninger er verdien på produksjonen av<br />
turisters innkjøp av varer og tjenester, både<br />
innenfor ”tradisjonelt reiseliv” og andre<br />
næringer. I varehandelen regnes bare ca<br />
en tredel av omsetningen som produksjonsverdi<br />
da de øvrige to tredeler av<br />
omsetningen er innkjøp av varer (som<br />
stor sett produseres andre steder). Med<br />
indirekte virkning menes underleveranser<br />
fra andre bedrifter i samme region, samt at<br />
turistenes innkjøp av varer og tjenester<br />
skaper inntekter som igjen brukes til vareog<br />
tjenestekjøp regionalt. De in direkte<br />
effektene er størst fra ”diverse tjeneste -<br />
yting”, slik som skiheiser, aktivi teter, kultur,<br />
etc.<br />
I Hedmark innebærer turistenes forbruk en<br />
beregnet direkte og indirekte produksjon<br />
på vel 2,5 mrd i 2005, og knapt 4500 personer<br />
sysselsettes som følge av turistenes<br />
etterspørsel. Sammenligning mellom regi -<br />
oner må både ses i lys av turistenes forbruk,<br />
samt hvordan regionene er inndelt.<br />
Pro duksjonsvirkningene er størst i Trysil<br />
kommune (egen region) og Hamar -<br />
regionen. Trysil utmerker seg klart med<br />
hensyn til turismens direkte og indirekte<br />
betydning for sysselsettingen. Nord-<br />
Østerdal er den region etter Trysil hvor<br />
betydningen for sysselsettingen er størst.<br />
Ringsaker kommune har også en betydelig<br />
turistrelatert syssel settingsandel, men<br />
denne kommer ikke klart fram i tallene<br />
ettersom kommunen er gruppert i en<br />
så befolkningstung region som Hamar -<br />
regionen.<br />
Tabell 5. Turistkonsum fordelt etter hvordan turisten overnattet i 2005.<br />
Millioner kroner.<br />
Hedmark <strong>Oppland</strong><br />
Hotell 560 1965<br />
Hyttegrend/<br />
-formidling<br />
618 693<br />
Camping 136 408<br />
Slekt/venner 499 692<br />
Private hytter 537 932<br />
Annet 90 182<br />
SUM 2440 4872<br />
Kilde: TØI-rapport 863/2006<br />
Tabell 6. Direkte og indirekte turistrelatert etterspørsel, etter region<br />
og fylke i 2005.<br />
Overnattinger<br />
i tusen<br />
I <strong>Oppland</strong> er Lillehammer og Valdres de<br />
viktigste regionene målt i produksjonsverdi<br />
og sysselsatte. Også i Nord-Gud brandsdal<br />
og Midt-Gudbrandsdal er de økonomiske<br />
effektene av reiselivet betyde lige. I<br />
Gjøvikregionen og på Hadeland er om -<br />
setningen mer beskjeden. Når en ser på<br />
betydningen for sysselsettingen utpeker<br />
Direkte og<br />
indirekte<br />
produksjonsvirkninger,<br />
mill kroner<br />
Antall direkte<br />
og indirekte<br />
sysselsatte<br />
Andel av<br />
total sysselsetting<br />
Hamarregionen 1851 791 1670 4,2<br />
Trysil 1419 822 1257 45,8<br />
Glåmdal 832 288 452 2,2<br />
Sør-Østerdal 752 276 520 4,2<br />
Nord-Østerdal 884 258 501 7,1<br />
Hele Hedmark 5738 2567 4473 5,3<br />
Nord-<br />
Gudbrandsdal<br />
1535 942 1650 18,6<br />
Midt-<br />
Gudbrandsdal<br />
1283 693 1112 19,1<br />
Lillehammerregionen<br />
2095 1670 2748 14,9<br />
Valdres 2805 1190 1997 23,4<br />
Hadeland 619 163 361 3,8<br />
Gjøvikregionen 976 443 633 2,1<br />
Hele <strong>Oppland</strong> 9313 5396 8514 10,4<br />
Kilde: TØI-rapport 863/2006<br />
Gudbrandsdalen og Valdres seg enda<br />
klarere. I Valdres utgjør turismen direkte og<br />
indirekte over 20 prosent av sysselsettingen,<br />
og i Gudbrandsdalen under ett ligger<br />
andelen mellom 15 og 20 prosent. Mao er<br />
ca hver femte arbeidsplass basert på at det<br />
kommer turister til regionen og bruker<br />
penger lokalt. I kommuner som Gausdal og
Øyer er betydningen av reiselivet enda større,<br />
men kommer ikke fram i og med at<br />
kom munene er representert sammen med<br />
en stor kommune som Lillehammer.<br />
Beitostølen Resort<br />
Grunnlaget for selskapet som i dag er<br />
blitt en av fjell-Norges ledende helårsdestinasjoner<br />
ble lagt av Steinar Hovi<br />
i 1965, da han begynte på Beitostølen<br />
som skilærer. Siden da har han på<br />
vegne av sin familie lagt stein på stein<br />
og eier og driver en stor del av bedriftene<br />
på Beitostølen i Beitostølen<br />
Resort AS.<br />
I de siste 10-20 årene har det vært<br />
betydelig vekst i markedet for alpin<br />
skisport. Ikke minst har det vært bygd<br />
svært mange hytter og leiligheter,<br />
både private og til utleie, i tilknytning<br />
til de større destinasjonene. I denne<br />
perioden har det vokst fram flere ”fritidssenter”<br />
på fjellet, med store alpinanlegg<br />
og et stadig bredere tilbud av<br />
ulike former for handel, restau -<br />
ranter/kaféer og aktiviteter av ulike<br />
slag. I dette markedet har også<br />
Beitostølen utviklet seg, men kanskje<br />
primært som et helårs reisemål, hvor<br />
vinter er snøopplevelser, våren og<br />
høsten er arrangementer og sommeren<br />
er fjellopplevelser med Jotun -<br />
heimen som trekkplaster. Juli er den<br />
måneden med høyest belegg med 80<br />
prosent. Beitostølen streber stadig<br />
etter å være først eller best med<br />
nyskapning. Eksempel på slike tiltak<br />
er bilbanen og bob banen i skiheisen.<br />
Det som skiller Beitostølen fra mange<br />
lignende steder i Norge, er at én aktør<br />
har stått særlig sentralt i utviklingen.<br />
Dermed har det vært enklere å ”trekke<br />
i samme retning” i utviklingen av<br />
destinasjonen. I sin portefølje har<br />
Beitostølen Resort 2000 utleiesenger,<br />
fordelt på to hoteller, flere hytte-/leilighetsanlegg.<br />
Selskapet eier også to skisentre,<br />
butikker som leies ut til egne<br />
drivere, restauranter og barlokaler,<br />
samt medeierskap i blant annet<br />
ar rangementsselskapet. Til sammen<br />
sysselsetter selskapet ca 200 personer,<br />
noe som utgjør ca 130 årsverk.<br />
Øvrig næringsvirksomhet på Beito -<br />
stølen drives, der det er mest<br />
hensiktsmessig, av andre selskaper<br />
Sysselsettingseffektene av turismen i<br />
Innlandet er sannsynligvis større enn det<br />
som framgår av tabell 6. I denne tabellen er<br />
ikke innkjøp av varer og tjenester i for -<br />
bindelse med vedlikehold og oppgradering<br />
tatt med. Enda viktigere sannsynligvis den<br />
verdi skapningen som nyoppføring av hytter<br />
og fritidsleiligheter representerer. Dette er<br />
tema for avsnittet på neste side.<br />
En virkning av reiselivet som går litt utover<br />
det økonomiske og sysselsettingsmessige<br />
er at etterspørselen fra turister og hyttefolk<br />
er med å danne grunnlag for, eller støtte<br />
opp under, tilbud som også kan være<br />
attraktive for ”innlendingene”, og som<br />
ellers vanskelig ville hatt livets rett.<br />
Eksempler på dette kan være matvare -<br />
forretninger med svært bredt tilbud eller<br />
smalt tilbud (delikatessebutikker), restau-<br />
110,0<br />
108,0<br />
106,0<br />
104,0<br />
102,0<br />
100,0<br />
98,0<br />
96,0<br />
94,0<br />
92,0<br />
90,0<br />
reiseliv og opplevelsesnæringer 43 ***<br />
ranter/serveringssteder og interiør-/møbelbutikker.<br />
Slike tilbud er først og fremst<br />
etablert på steder som fungerer som sentra<br />
for turister/hytteeiere i regionen, slik som<br />
f.eks Lille hammer, Beitostølen, Fagernes<br />
og Trysil.<br />
Som vist over utgjør hotell- og restaurantnæringen<br />
den viktigste delen av forbruket<br />
til turistene. Hotell og restaurant hadde på<br />
landsbasis en sysselsettingsvekst på 20<br />
prosent gjennom 1990-tallet. Av Innlands -<br />
regionene var det kun Sør-Gudbransdal<br />
(27%) og Midt-Gudbrandsdal (1%) som<br />
hadde vekst i denne perioden. Dette<br />
skyldes kapasitetsoppbyggingen rundt OL<br />
1994. Ser en på perioden etter 2000 har<br />
utviklingen i Innlandet vært om lag på linje<br />
med landet for øvrig. Som figur 47 viser<br />
er det Hedmark som har mest positiv ut -<br />
vikling.<br />
Hovedårsaken til positiv utvikling i Hedmark<br />
er vekst i Hamarregionen i årene etter 2000<br />
og fra 2005 til 2006. I <strong>Oppland</strong> har det vært<br />
nedgang i de typiske turistregionene i<br />
Gudbrandsdalen og Valdres, mens Gjøvik -<br />
regionen har kommet bedre ut.<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006<br />
Hedmark<br />
<strong>Oppland</strong><br />
Innlandet<br />
Norge<br />
Figur 47: Utvikling i hotell og restaurant i Hedmark, <strong>Oppland</strong>, Innlandet og<br />
Norge. Sysselsatte per 4. kvartal. Indeks, 2000 = 100.<br />
Kilde: Østlandsforskning på grunnlag av SSB.
44<br />
reiseliv og opplevelsesnæringer<br />
***
… utbyggingen av hytter og<br />
leiligheter til fritidsbruk øker<br />
Pr. januar <strong>2007</strong> hadde Hedmark ca 33 000<br />
og <strong>Oppland</strong> om lag 44 500 fritidsboliger<br />
(Kilde: SSB). Økningen har siden 2001<br />
vært sterkest for <strong>Oppland</strong> med 11,2 prosent,<br />
mens Hedmark i samme periode økte<br />
med 7,1 prosent. Gjennom snittlig økning<br />
for landet lå på 8,9 prosent for 2001-<strong>2007</strong>.<br />
Totalt har det kommet til ca 6600 nye fritidsboliger<br />
i Innlandet siden 2001, eller i<br />
gjennomsnitt 1100 pr. år. Samlet vekst for<br />
Innlandet ligger noe høyere enn prosentvis<br />
økning i antall fritidsboliger for hele landet.<br />
I Hedmark har økningen først og fremst<br />
kommet i fjellområdene, mens det ikke har<br />
vært noen utbygging i Glåmdalsregionen.<br />
De desidert største hyttekommunene<br />
er Trysil og Ringsaker, sistnevnte er landets<br />
største regnet i antall hytter. Pr. kommune<br />
har veksten prosentvis vært sterkest i<br />
Løten, Trysil og Rendalen. I <strong>Oppland</strong> var<br />
veksten i Nord-Gudbrandsdal størst i Lesja.<br />
I Midt-Gud brandsdal er Ringebu den<br />
domi nerende hyttekommunen. Både i<br />
Ringebu (Kvitfjell) og Sør-Fron (Gålå/Fefor)<br />
har det vært en vekst på mer enn 10 prosent<br />
i antall hytter siden 2001. I Lille -<br />
hammer regionen har det vært betydelig<br />
vekst i både Øyer og Gausdal, mens<br />
Lillehammer har hatt svakere økning enn<br />
gjennomsnittet for Opp land. Valdres er den<br />
regionen i fylket som har fått flest nye<br />
hytter, men veksten i prosent har vært noe<br />
svakere enn i Gud brands dalen.<br />
Mens hotell- og restaurantnæringen har<br />
tapt terreng, så har betydningen av hyttenæringen<br />
blitt større de senere årene.<br />
Årsaken til det er at<br />
– nye fritidsboliger betyr i gjennomsnitt<br />
høyere standard. Flere studier viser at<br />
høyere standard fører til at fritidshus og<br />
leiligheter brukes mer og av flere.<br />
– utvikling av nye tilbud i Innlandet i form<br />
av alpinanlegg, golfbaner, kulturtilbud,<br />
etc, medfører at hyttebrukerne bruker<br />
mer tid og forbruker mer lokalt<br />
– nye hytter skal bygges og utstyres. Både<br />
leveranser av varer og tjenester utføres<br />
i stor grad av lokale leverandører og<br />
håndverkere.<br />
Transportøkonomisk institutt gjennomgikk i<br />
2006 nye hytter lagt ut for salg. Omtrent<br />
alle hytter har tilknyttet vei, vann og kloakk.<br />
Nye hytter er gjennomgående store i forhold<br />
til eksisterende masse av fritidsboliger.<br />
I de fleste områdene er gjennomsnitts -<br />
størrelsen over 100 kvm, i Gudbrandsdalen<br />
og Valdres er gjennomsnittsstørrelsen 130-<br />
150 kvm. Gjennomsnittsprisene i 2006 lå i<br />
disse områdene på godt over 3 mill. Med<br />
utgangspunkt i en salgspris på 2 – 3 mill kr,<br />
vil totalkostnaden ved oppsetting av<br />
hyttene ligge på 1,2 – 1,7 mill pr stk. Diffe -<br />
rensen mellom salgspris og kostnaden ved<br />
oppsetting er merverdiavgift, tomtekostnad,<br />
utbyggers fortjeneste samt godtgjørelse til<br />
grunneier. De 1,2 – 1,7 mill pr hytte danner<br />
så utgangspunkt for etterspørselseffekter i<br />
form av varer (byggevarer) og arbeidskraft<br />
(i bygg og anlegg). Hvis utbygger er lokal,<br />
kan dennes fortjeneste generere ytterligere<br />
lokal etterspørsel. Grunneieren realiserer<br />
en formues verdi. Hvis grunneieren bruker<br />
av disse midlene vil også dette gi tilskudd til<br />
lokal etterspørsel.<br />
Hvis vi tar utgangspunkt i kostnaden ved<br />
oppføring av hyttene, vil andelen av kost -<br />
naden som vil komme som omsetning<br />
lokalt i kommunen avhenge av flere forhold.<br />
Slike forhold vil bl.a være hvor utbygger<br />
kommer fra, type hytter, innredning,<br />
hvor mye ledig kapasitet det er i bygge- og<br />
anleggsbransjen lokalt, etc. Ifølge TØI er<br />
hovedregelen at lokale aktører - entre prenører<br />
og håndverkere – benyttes fullt ut.<br />
Lokal kapasitet med hensyn til håndverkertjenester<br />
utvides dermed etter hvert som<br />
nye prosjekter kommer til. I noen områder<br />
har det imidlertid blitt importert arbeidskraft,<br />
både fra andre regioner og fra Øst-<br />
Europa.<br />
Som tommelfingerregel kan det antas at ca<br />
halvparten av kostnaden ved oppføring av<br />
en hytte er byggevarer, og vi antar at<br />
arbeidskraften er lokal. Hvis en antar at<br />
byggevarer hentes utenfra (evt har alternativ<br />
anvendelse utenom lokalområdet), så vil<br />
ca en tredel av byggevareomsetningen<br />
kunne regnes som produksjonsverdi lokalt.<br />
Under disse forutsetningene vil en<br />
gjennom snittlig oppføringskostnad på 1,5<br />
mill. kroner generere en gjennomsnittlig<br />
direkte produksjonsverdi på 1 mill. kroner<br />
reiseliv og opplevelsesnæringer 45<br />
***<br />
pr hytte. (Antatt ingen lokal etterspørsel fra<br />
grunn eier eller utbygger). Med en nybygging<br />
på ca 1100 hytter pr. år har dette en<br />
direkte produksjonsvirkning på 1,1 mrd pr<br />
år i Inn landet. Tar en så med anslåtte kost -<br />
nader til oppgradering av hytter på 330 mill<br />
pr år, er det tale om en total direkte produksjons<br />
effekt på nærmere 1,5 mrd pr år.<br />
Totale direkte og indirekte effekter kan da<br />
relativt forsiktig anslås til vel 2 mrd kroner<br />
pr år, når en regner indirekte virkning pr<br />
krone på ca 1,4. Disse 2 mrd vil komme på<br />
toppen av en anslått produksjonsvirkning<br />
på ca 8 mrd kroner (se tabell foran), som<br />
stammer fra den etterspørsel reiselivet<br />
genererer.<br />
Innlandets posisjon i den<br />
internasjonale konkurransen<br />
World Tourism Organisation (UNTWO)<br />
anslår en langsiktig vekst i verdens turisme<br />
på 4 prosent pr år fram mot 2025.<br />
Spørsmålet er om Norge og Innlandet vil ta<br />
del i denne veksten. I løpet av de siste 10<br />
årene har Norges andel av det internasjonale<br />
reiselivsmarkedet falt. De som søker<br />
mot Norge er fortsatt i stor grad nordmenn,<br />
og tilreisende fra våre naboland (Sverige,<br />
Danmark, Tyskland, Nederland). Det er<br />
fortsatt begrenset andel av overnattinger i<br />
Norge fra framvoksende økonomier, f.eks i<br />
Asia. I en fersk rapport fra Econ (<strong>2007</strong>-<br />
042) pekes det på flere utfordringer med<br />
sikte på å opprettholde, evt å øke sysselsetting<br />
og verdiskapning i reiselivet<br />
– Nordmenns forbruk av feriereiser retter<br />
seg mer og mer mot reisemål utenlands,<br />
i stor grad i form av kortere reiser til<br />
reisemål i Europa. Betydningen av<br />
nordmenns ferievalg er viktigere for<br />
norsk reiselivsnæring enn utlendingers.<br />
– Norges fortrinn når det gjelder å trekke<br />
til seg utenlandske turister ligger i<br />
landets naturkvaliteter. Turister som vil<br />
oppsøke byer og kulturattraksjoner<br />
finner oftest mer interessante reisemål<br />
andre steder i Europa.<br />
– Mangel på arbeidskraft kan bli en<br />
hemsko i årene framover. Dette<br />
henger sammen med at fortsatt<br />
sentralisering av arbeidskraften til de<br />
større byene kan gjøre det vanskeligere<br />
å rekruttere til distriktsbaserte<br />
opplevelsestilbud.
46<br />
reiseliv og opplevelsesnæringer<br />
***<br />
– Som høykostland er Norge avhengig<br />
av å tilby noe ”ekstra” for å tiltrekke seg<br />
folk på jakt etter opplevelser, jf forventninger<br />
om økt antall turister fra blant<br />
annet Asia og Russland i årene<br />
framover. Med større mangel på<br />
arbeidkraft kan det bety at resieliv<br />
og opplevelsesnæringer vil måtte utvikle<br />
mer ”eksklusive” tilbud, som betyr<br />
lavere sysselsetting.<br />
– Reiseliv og andre opplevelsesnæringer<br />
er kjennetegnet ved stor grad av<br />
komplementaritet, mao. at flere tilbud<br />
på samme sted vil støtte hverandre<br />
(slik man typisk finner i storbyer).<br />
Kombinert med sterkere mangel på<br />
arbeidskraft vil dette trekke i retning av<br />
økt geografisk konsentrasjon til de større<br />
byene og de mest attraktive<br />
turistdestinasjonene.<br />
I Innlandet legges det til rette for styrke<br />
tilbud som kan komplettere hverandre i<br />
forhold til turister. For eksempel ønsker<br />
Hunderfossen Familiepark og Hafjell<br />
Alpinsenter å se bort fra det faktum at det<br />
renner ei elv mellom destinasjonene og at<br />
de på sett og vis konkurrerer om folks<br />
forbruk. De samarbeider nå gjennom<br />
næringsklyngen KONVEKST om flere spennende<br />
prosjekter bl.a. bruk av nye medier<br />
for å forlenge og utvide opplevelser.<br />
Klimautfordringene vil over tid kunne få<br />
betydning for reiseliv og opplevelses -<br />
næringer, også i Innlandet. Begrensinger<br />
mht utslipp vil både kunne bety dyrere flyreiser<br />
og priser på drivstoff. Hvis flyreiser<br />
blir svært mye dyrere, eller direkte innskrenket,<br />
vil særlig kortere reiser (i tid) til<br />
områder utenfor Norden kunne bli begrenset.<br />
Dette vil begrense turisme til Norge<br />
utenfra, men vil også holde nordmenn i<br />
Norge, og vil kunne være positivt for norsk<br />
turisme. Varmere klima vil kunne gjøre<br />
Norge mer attraktivt som ferieland, kanskje<br />
særlig om sommeren (hvis hetebølger vil<br />
ramme sør-Europa i større utstrekning enn<br />
i dag).
Næringslivets forventninger<br />
Næringslivet i Norge og Innlandet har vært<br />
inne i en oppgangskonjunktur siden sommeren<br />
2003. Økt produksjon har medført at<br />
kapasitetssituasjonen i mange av bedriftene<br />
i Innlandet har blitt anstrengt. De fleste deler<br />
av næringslivet i Innlandet er imidlertid optimistiske<br />
med hensyn til videre utvikling.<br />
NAVs bedriftsundersøkelse våren <strong>2007</strong> viste<br />
at bortimot 30 prosent av bedriftene i<br />
Innlandet venter økt sysselsetting det neste<br />
året, mens andelen som ser for seg lavere<br />
sysselsetting er under 10 prosent. Andelen<br />
som venter økt sysselsetting er økt, og an -<br />
delen som venter lavere sysselsetting er<br />
redusert, siden tilsvarende undersøkelse ett<br />
år før. Bildet er ganske likt for <strong>Oppland</strong> og<br />
Hedmark. Utsiktene for de fleste næringer<br />
er positive. Primærkilden for omtalen under<br />
er oppsummeringene fra Norges Banks<br />
regionale nettverk i vår.<br />
Eksportmarkedsindustrien<br />
Den eksporterende delen av industrien har<br />
opplevd moderat vekst i <strong>2007</strong>. Det forventes<br />
fortsatt moderat vekst i eksportindustrien<br />
utover i 2. halvår i år. Bedrifter innen me -<br />
kanisk industri ser positivt på utsiktene.<br />
Dette er god etterspørsel fra bl.a bilindustrien,<br />
offshore-sektoren og maritim industri.<br />
Eksportindustrien har planer om å øke sine<br />
investeringer utover i <strong>2007</strong> og inn i 2008.<br />
Flertallet av de bedriftene som ønsker å øke<br />
sine investeringer, begrunner dette med<br />
behov for kapasitetsutvidende tiltak. Bedrift -<br />
ene opplever knapp kapasitet, og flere<br />
ønsker å investere i nye maskiner og tiltak<br />
for å fjerne flaskehalser i produksjonen.<br />
Sysselsettingen øker minimalt i eksport -<br />
industrien. De fleste bedrifter er i stand til å<br />
øke produksjonen uten å øke sysselsettingen<br />
nevneverdig gjennom investeringer som<br />
enten øker kapasiteten eller gjør det mulig å<br />
utnytte kapasiteten bedre.<br />
Hjemmemarkedsindustrien<br />
Veksten i den delen av industrien som i<br />
hovedsak leverer til hjemmemarkedet har<br />
økt mer enn eksportindustrien det siste året.<br />
Den viktigste driveren i utviklingen er stor<br />
etterspørselsvekst fra bygg- og anleggssektoren.<br />
Bransjer som har opplevd positiv<br />
utvikling er trelastindustrien, produsenter av<br />
dører og vinduer, leverandører av ferdig -<br />
betong, samt deler av verkstedindustrien<br />
som er underleverandører til byggsektoren.<br />
Forventninger om mer moderat utvikling<br />
innen bygg og anlegg bidrar til å forklare forventninger<br />
om lavere vekst i siste del av<br />
<strong>2007</strong>. I samme retning bidrar kapasitets -<br />
begrensninger enten i egen bedrift, eller hos<br />
leverandører eller kunder. Flere av bedrift -<br />
ene har investert, enten for å øke kapasiteten<br />
eller for å satse på nye produkter eller<br />
økt foredlingsgrad. Flere bedrifter vil måtte<br />
utvide kapasiteten for å møte en eventuell<br />
fortsatt økning i etterspørselen. I likhet med<br />
eksportindustrien er det ikke planer om å<br />
øke sysselsettingen i særlig omfang. Som i<br />
andre næringer er det i industrien blitt mer<br />
vanlig å benytte vikarer ved behov, også i tilfeller<br />
der en trenger arbeidskraft over lengre<br />
perioder.<br />
Bygg og anlegg<br />
Det har vært betydelig vekst i bygg og anlegg<br />
inn i <strong>2007</strong>, sterkere enn forventet i fjor. Bygg<br />
og anlegg er den bransjen som har høyest<br />
kapasitetsutnyttelse av alle bransjer.<br />
Veksten er muliggjort gjennom betydelig<br />
import av arbeidskraft, stort sett i form av<br />
innleie fra bemanningsbyråer. Veksten forventes<br />
å flate ut grunnet stagnasjon eller<br />
noe fall i boligbyggingen, samt presset kapasi<br />
tet i mange bedrifter. Mange bedrifter har<br />
bevisst valgt å holde igjen i forhold til å ta på<br />
seg nye oppdrag.<br />
Det meldes nå om at det er noe vanskeligere<br />
å selge nye leilighetsprosjekter i byene i<br />
Innlandet. Fortsatt vekst forventes for offentlige<br />
bygg og næringsbygg, bl.a for varehandelen.<br />
Blant mange aktører i bygge- og<br />
anleggsnæringen er det en viss frykt for at<br />
sterk vekst i byggeprisene, som særlig er<br />
drevet av sterk prisvekst for byggevarer, skal<br />
gi seg utsalg i lavere etterspørsel. Import av<br />
mer arbeidskraft planlegges i flere bedrifter,<br />
mens andre har policy på å unngå innleie av<br />
arbeidskraft og heller tilpasse ordremengden<br />
til kapasiteten.<br />
Varehandel<br />
Lavere priser på importerte forbruksvarer fra<br />
Østen har bidratt til å dempe omsetnings -<br />
utviklingen i varehandelen. Mange bransjer<br />
næringslivets forventninger 47 ***<br />
opplever vekst i salget i <strong>2007</strong>. Sports -<br />
bransjen har solgt mye sykler i år, samtidig<br />
som salget av sko og bekledning til fritidsbruk<br />
er økende. Bilsalget har så langt i år økt<br />
med nesten 25 prosent i Innlandet. Stor<br />
aktivitet i byggemarkedet har medført at<br />
byggevarehandelen har økt salget betydelig.<br />
Utover 2. halvår forventes fortsatt vekst i<br />
varehandelen. Men deler av handelen er<br />
avventende i forhold til effektene av de<br />
renteøkningene som Norges Bank har<br />
gjennomført, og som er varslet framover.<br />
Dersom gjelden begynner tynge for en del<br />
husholdninger, er det forventet at det kan<br />
slå ut i noe lavere vekst i etterspørselen<br />
rettet mot varehandelen. Investeringene i<br />
varehandelen ligger på et relativt høyt nivå,<br />
og forventes å stige noe det nærmeste året.<br />
Årsaken er etableringer av nye butikker,<br />
samt oppgradering/utvidelse av kjøpesentra.<br />
Privat tjenesteyting<br />
I det siste året har veksten tiltatt i største -<br />
delen av tjenesteyting mot næringslivet.<br />
Veksten spenner over mange bransjer, slik<br />
som bank, revisjon, hotell, rådgivende<br />
ingeni ører, IT-konsulenter, vikarformidling,<br />
transport, eiendom og media. Det meldes<br />
hele veien om sterke markeder, men også<br />
om tiltakende begrensninger på kapasitetssiden.<br />
Veksten i den personrettede delen av<br />
bransjen har også tiltatt. Utlånsveksten fra<br />
bankene til husholdningene har holdt seg<br />
oppe i 1. halvår. Reiselivsbedriftene og<br />
restaurantbransjen melder om en positiv<br />
utvikling i vinter og vår grunnet flere gjester<br />
fra utlandet og betydelig aktivitet på<br />
arrangementssiden.<br />
Markedsutsiktene er fortsatt gode innen et<br />
bredt spekter av bransjer i tjenesteyting, og<br />
mange bedrifter ønsker å øke sysselsettingen.<br />
Begrensningene mht. videre vekst i<br />
tjenesteyting rettet mot næringslivet ligger i<br />
stor grad i å skaffe kvalifisert arbeidskraft.<br />
Flere bedrifter oppfatter dette som et<br />
usikkerhetsmoment i forhold til å kunne<br />
møte økt etterspørsel, særlig innen deler av<br />
forretningsmessig tjenesteyting og transport.<br />
Det er stor mangel på sjåfører, der flere<br />
bedrifter søker å dekke økt etterspørsel ved<br />
hente inn transportkapasitet fra utlandet.
Publisert av<br />
Østlandsforskning,<br />
Lillehammer og Hamar