Regionalhistoriske forskningsoppgaver 07 - Universitetet i Agder
Regionalhistoriske forskningsoppgaver 07 - Universitetet i Agder
Regionalhistoriske forskningsoppgaver 07 - Universitetet i Agder
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
60<br />
Hovedprosjekt: Pietistisk hegemoni? Kulturbrytninger på <strong>Agder</strong> ca. 1870-1940<br />
KULT-P.7.3 Forsamlingshus, samværsskikkar og foreningsliv<br />
Kontaktperson og institusjon Anne Tone Aanby, Aust-<strong>Agder</strong> kulturhistoriske senter<br />
(AAks), Bjørg Seland, <strong>Universitetet</strong> i <strong>Agder</strong> (UiA)<br />
Bakgrunn for emnet, begrunnelse for prosjektet<br />
Frå 1830 / 40-talet og utover voks det frivillige lagslivet fram og blei ein viktig sosial arena,<br />
både i by og bygd. Førmålet kunne vere politisk, næringsretta eller religiøst. Mot slutten av<br />
1800-talet blei det også skipa foreiningar for idrett, musikk og andre fritidsføremål. Perioden<br />
ca. 1870-1940 var glanstida for dei store folkerørslene. Organisasjonar for ytre og indre<br />
misjon var drivkrefter i ei religiøs folkerørsle. Fråhaldsrørsla hadde sine organisasjoner med<br />
ambisiøse sosialpolitiske mål. Forkjemparar for landsmålet og ungdom organisert i ”frilynde”<br />
lag utgjorde kjernetroppene i det vi med ei fellesnemning kallar norskdomsrørsla. Den nye<br />
arbeidarklassen utvikla sin faglege og politiske organisasjon.<br />
Masserørslene representerte folkelege motkulturar – dvs dei utfordra på kvar sine måtar<br />
elitens verdiar og storsamfunnets dominerande kultur. Ulike typar lag og organisasjonar<br />
skaffa seg sine eigne forsamlingshus: Indremisjonsfolket bygde bedehus, den frilynte<br />
ungdomslagsrørsla reiste ungdomshus. Fråhaldslag og skyttarlag kunne ha eigne hus,<br />
arbeidarrørsla samla seg om Folkets Hus og frikyrkjelege samfunn fekk sine eigne kyrkjer og<br />
møtelokale.<br />
Forskingsstatus<br />
Det finst ein del registreringar av bedehus i agderfylka (sjå t.d. opplysningar i Slettan 1992). I<br />
Noregs ungdomslags arkiv finst nokre oversyn over ungdomslagshus drivne av frilynte lag<br />
(sjå t.d. Hodne i Kløvstad (red.) 1995, Seland 2006). Ei systematisk registrering av<br />
forsamlingshus på breidt felt har ikkje vore utført tidlegare.<br />
Problemstilling<br />
Registrering av forsamlingshus kan gje auka kunnskap om styrke og breidd i ulike<br />
folkerørsler. Det er ei utfordring i seg sjølv å få gjort dette arbeidet nå, mens mykje av<br />
kunnskapen framleis er levande i ”manns minne”. Klarlegging av historia kring ulike typar<br />
forsamlingshus og studier av dei samværs- og samhandlingstradisjonane som desse husa<br />
representerte, vil gje djupare innsikt i det kulturelle mangfaldet.<br />
Reine kvantitative registreringar av ulike forsamlingshus med tidfesting av byggeår,<br />
kommune for kommune, har verdi i seg sjølv. Studier over arkitektur og tradisjonar for bruk<br />
opnar for ei rekke delspørsmål:<br />
o Kven gjekk i brodden for byggeprosjekta? Sosial og ideologisk forankring.<br />
o Var prosjektet / huset i konkurranse med andre bygg?<br />
o På kva måte blei byggeprosjekta utførte? Var det dugnadsarbeid, kven utførte<br />
fagarbeidet, leverte noen gratis tømmer osb.?<br />
o Kva rammer ga arkitektur og innreiing for samlingane?<br />
o Bruken av husa, kva var tillate og kva var forbode? Var det fri adgang til å leige<br />
huset?