Regionalhistoriske forskningsoppgaver 07 - Universitetet i Agder
Regionalhistoriske forskningsoppgaver 07 - Universitetet i Agder
Regionalhistoriske forskningsoppgaver 07 - Universitetet i Agder
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
KULT-P.1 <strong>Agder</strong>s kulturgeografi frem til ca. 1900: byggeskikk<br />
Kontaktperson Jan Henrik Munksgaard,<br />
Institusjon Vest-<strong>Agder</strong>-museet (VAM) Kristiansand<br />
Fagområde og periode Kulturhistorie / kulturgeografi, tiden før ca. 1900<br />
43<br />
Bakgrunn for emnet, begrunnelse for prosjektet<br />
<strong>Agder</strong> er et overgangsområde mellom vestnorsk og østnorsk natur og kultur. Mange<br />
vestnorske og østnorske trekk møtes her. Det er nok å nevne at abboren eller skjebba stopper<br />
sin vandring vestover i Audnedalen, blåveisen kom aldri lenger vest enn til Grønnefjorden i<br />
Lyngdal, mens kusymra aldri kom lenger øst enn til Homborsund, revebjella stopper sin<br />
østlige vandring i <strong>Agder</strong>, grana møter furua, elgen møter hjorten. I kulturen møter den<br />
østnorske laftekulturen den vestnorske stavkonstruksjonen i <strong>Agder</strong>, skiftesverket er en<br />
reminisens som nesten bare finnes hos oss i Norge. Det vestnorske ruteåkleet møter<br />
billedvevteknikken på våre trakter. Grenselandet <strong>Agder</strong> er mangfoldig og spennende.<br />
Prosjektet vil prøve å kartlegge kulturgeografiske grenser og kartfeste. Meningen er også å se<br />
dem i en europeisk sammenheng.<br />
Forskningsstatus<br />
Lite er gjort på dette feltet tidligere. Noen generelle undersøkelser er publisert på 1800-tallet<br />
og i første halvdel av 1900-tallet: Eilert Sundt: Om Bygnings-skikken Paa Landet i Norge<br />
(Chra 1862), Sigurd Erixon: ”Svensk byggnadskultur och dess geografi” (Ymer 1922), H.<br />
Vreim: ”Trekk fra byggeskikkens geografi i Norge” (Fortidsforeningens årbok 1936-37). En<br />
nyere publikasjon om byggeskikk finner vi i Jon Bojer Godal og Steinar Moldal: Beresystem i<br />
eldre norske hus (1994).<br />
Problemstilling, tema og tilnærmingsmåte<br />
Prosjektet kan bestå av flere delmål. Første delmål kan være å kartlegge <strong>Agder</strong>s<br />
bygningskonstruksjoner. (Lafteverk, stavverk, skiftesverk, bindingsverk o.a.)<br />
o Hvordan er den geografiske fordelingen av bygningskonstruksjoner i <strong>Agder</strong>?<br />
o Hvorfor denne fordelingen?<br />
o Bygningskonstruksjonene sett i en nasjonal sammensetning<br />
o Bygningskonstruksjonene sett i en internasjonal sammensetning<br />
Prosjektet må i stor utstrekning basere seg på feltarbeid, registreringer og kartlegging av<br />
eksisterende gjenstandsmateriale. Senere kan det bli aktuelt å ta opp andre delmål.<br />
Kilder<br />
Litterære kilder basert på generelle undersøkelser (se ovenfor) I tillegg kommer SEFRAKregistreringen<br />
over bygninger oppført før år 1900 (Sekretariatet for registrering av faste<br />
kulturminne i Norge, Riksarkivet) og muntlige kilder.<br />
Omfang, organisering og mulige samarbeidspartnere<br />
Undersøkelsen kan anlegges mer eller mindre bredt. Det vil være aktuelt å utforme<br />
delundersøkelser ut fra både tidsmessige og geografiske avgrensninger. Som mulige<br />
samarbeidspartnere er det i første omgang naturlig å tenke på museene i begge <strong>Agder</strong>fylkene,<br />
men også foreninger, som for eksempel historielag, og enkeltpersoner kan delta.