Regionalhistoriske forskningsoppgaver 07 - Universitetet i Agder
Regionalhistoriske forskningsoppgaver 07 - Universitetet i Agder
Regionalhistoriske forskningsoppgaver 07 - Universitetet i Agder
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
ØK-P.5 Båtbygging, med vekt på skipsbåter og lettbåter, ca. 1750-2000<br />
Kontaktperson Anne Tone Aanby (i samarbeid med Roald Hanssen)<br />
Institusjon Aust-<strong>Agder</strong> kulturhistoriske senter (AAks)<br />
Fagområde og periode Økonomisk historie, tidlig nytid og moderne tid<br />
17<br />
Bakgrunn for emnet, begrunnelse for prosjektet<br />
Båtbygging har lange tradisjoner på <strong>Agder</strong>. Eilert Sundt nevner i boka Om Husfliden i Norge<br />
(1867) at båtbygging utviklet seg til å bli en særlig viktig næring for enkelte bygdelag på<br />
<strong>Agder</strong> som en følge av at hollenderne kjøpte opp skipsjoller for videresalg når de var i Norge<br />
for å laste trelast og stein. Da hollenderhandelen opphørte i Søgne, stagnerte næringa og<br />
mange Søgneredere kjøpte etter hvert skipsbåter fra Grimstadtraktene. Sundt følger opp med å<br />
beskrive utvikling og produksjon av Søgnebåten, og den spesielle omsetningsformen av båter<br />
som han kalte ”Bådfabrikken i Grimstad”. Her ble ferdigbygde båter levert til forretningsfolk<br />
i Arendal for videresalg.<br />
Tradisjonell båtbygging har vært konsentrert til det vi i dag vil kalle næringsklynger,<br />
bygdelag som utviklet næringa til en spesialitet. Å få en oversikt over båtbygging som næring,<br />
byggemåter / konstruksjon, produksjonsmåter og salg av båter er viktig kunnskap om <strong>Agder</strong>s<br />
historie. Men spesielt utfordrende er det å se om spesialiseringa innen båtbyggernæringa også<br />
gikk så langt at den enkelte båtbyggeren bare konsentrerte seg om visse båttyper. Hadde dette<br />
i tilfelle sammenheng med profesjonelle oppkjøpere og utvikling av kommisjonshandel slik<br />
hollenderne drev på 1700-tallet og forretningsfolk i Arendal drev på 1800-tallet?<br />
For å bygge skipsbåter og losbåter kan vi i utgangspunktet tenke oss at kommisjonæren ville<br />
stille krav til byggemetode og konstruksjon ut fra sikkerhetsmessige hensyn. Vi vet dette<br />
skjedde med ”dekkede losbåter”, som kommandør Peder Norden Sølling fikk laget tegninger<br />
til omkring år 1800. Om skipsbåten – livbåten – har vi lite kunnskap, til tross for at disse<br />
båttypene ble en spesialitet for <strong>Agder</strong>. Særlig gjelder dette den tidlige produksjonen av<br />
skipsbåter og livbåter for et hjemmemarked i seilskutetida, men også produksjon og<br />
omsetning for et større marked både nasjonalt og internasjonalt. Også overgangen til å bygge<br />
livbåter i lettmetall og senere plast, er et viktig forskningsområde i <strong>Agder</strong>s samtidshistorie.<br />
Forskningsstatus<br />
I bøkene Paa havet (1865) og Om Husfliden i Norge (1867) pekte Eilert Sundt på ulike<br />
båtbyggingstradisjoner i Norge. Han beskrev flere båttyper fra <strong>Agder</strong>, men i Grimstad hadde<br />
han også lagt merke til en spesiell omsetningsform som han kalte ”Bådfabrikken i Grimstad”.<br />
Arne Isaksen har i sin avhandling Regional næringsutvikling og framvekst av spesialiserte<br />
produksjonsområder (UiO 1994) problematisert fenomenet næringsklynger i forhold til<br />
plastbåtindustrien i Aust-<strong>Agder</strong>. Roald Hanssen samlet inn tradisjonsmateriale omkring<br />
trebåtbygging på 1900-tallet i Aust-<strong>Agder</strong>, og presenterte resultatet i Livet i båtbua (1997).<br />
Anne Tone Aanby har i Bygdebok for Fjære, Krogen krets (1997) sett på framveksten av<br />
Krogen i Fjære som ei båtbyggerbygd fra 1700-tallet og fram til vår tid. Årbok 2004 for Vest-<br />
<strong>Agder</strong> fylkesmuseum, Vår barndoms have, er temanummer om småbåter i Vest-<strong>Agder</strong>, med<br />
artikler av Jan C. Rosenlund, Tore B. Johansen og Jostein Andreassen.<br />
Problemstilling, tema og tilnærmingsmåter<br />
Gjennom studier av relevant kildemateriale som gir opplysninger om båtbyggere, geografisk<br />
tilknytning, årstall for bygging, båttyper, omfang av produksjon og hvem som omsatte båtene