Regionalhistoriske forskningsoppgaver 07 - Universitetet i Agder
Regionalhistoriske forskningsoppgaver 07 - Universitetet i Agder
Regionalhistoriske forskningsoppgaver 07 - Universitetet i Agder
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
ØK-P.4 Fra gardting til maskinsamvirke. Endringer i gardssamfunn og<br />
gardsorganisasjon*<br />
Kontaktperson Bjørg Seland<br />
Institusjon <strong>Universitetet</strong> i <strong>Agder</strong> (UiA)<br />
Fagområde og periode Økonomisk historie, agrarhistorie, 18-1900-tall<br />
15<br />
Bakgrunn for emnet, begrunnelse for prosjektet<br />
Gardsmøte-ordninger har eksistert som mer eller mindre permanente institusjoner i mangbølte<br />
tun, der teigblanding og fellesskap på eiendoms- og / eller forvaltningsplan har krevd at<br />
oppsitterne hadde et nært samarbeid. Formalisert gardsorganisasjon, med lederverv og fast<br />
møteordning, er i vestre del av Vest-<strong>Agder</strong> kjent under navn som ”gardting” og ”markjeting”.<br />
De fleste steder later det til at samarbeid mellom granner har vært løsere organisert.<br />
Etter hvert som teknisk og økonomisk utvikling har virket inn på driftsformene, er nye<br />
samarbeidsordninger blitt introdusert. Det kan gjelde fellesbeite, maskinsamvirke,<br />
avløserordninger og andre typer nabosamarbeid.<br />
Det er et mål i seg selv å kartlegge gardsorganisasjoner i eldre og nyere tid; det gjelder både<br />
formaliserte ordninger og løsere samarbeidsformer. Mer nærgående undersøkelser av ulike<br />
samarbeidsformer vil gi utvidet kunnskap om økonomisk og sosial samhandling i gards- og<br />
bygdesamfunn opp mot vår egen tid.<br />
Forskningsstatus<br />
Gardsorganisasjon er lite undersøkt, både for tida før de store utskiftingene og for nyere tid.<br />
Generell innføring i eldre gardsskipnad og gardsorganisasjon gir Kristian Østberg i bd V av<br />
verket Norsk bonderet. (Sedvaner i granneforhold. Oslo 1928). Generell kunnskap om<br />
forhold på <strong>Agder</strong> er å finne i Hans Trys studie av landbruket i Søgne på 1800-tallet: Gards-<br />
skipnad og bondenæring. Sørlandsk jordbruk på 1800-talet. Bergen 1969.<br />
Det fins noen få faglige studier av gardsorganisasjon fra vestre <strong>Agder</strong>: En studie av eldre<br />
gardsorganisasjon på Lista er levert som studentrapport ved Norges landbrukshøgskole 1984,<br />
(Hovedkurs i regional planlegging, arealforvaltning og eiendomsutforming). Empiri fra Lista<br />
danner grunnlag også for Torunn Marie Løne Vinjes hovedoppgave om gardsstyre i<br />
klyngetun, ved Institutt for planfag og rettslære, Norges landbrukshøgskole 1991. Etnologen<br />
Rigmor Frimannslund har presentert en studie av gardsorganisasjon på garden Djupvik i Nes<br />
sogn, Vest-<strong>Agder</strong>: Farm Community and Neighbourhood Community. The Scandinavian<br />
Economic History Review, Vol.IV, 1956. Bjørg Selands hovedoppgave i historie (UiB 1986),<br />
inneholder en nærstudie av gardtinget på Austad i Nes sogn, Vest-<strong>Agder</strong>, i bokform i 1988:<br />
Fellesskap og foreningsvekst. En undersøkelse fra Nes sogn, Vest-<strong>Agder</strong>, ca. 1850-1900. I en<br />
studie fra 1994 søker Bjørg Seland å kartlegge fastere former for gardsorganisasjon på <strong>Agder</strong><br />
og i vestlandsfylkene: Gardtinget. En norsk landsbyorganisasjon. <strong>Agder</strong> disttriktshøgskoles<br />
skriftserie nr. 75 / 1994.<br />
Problemstilling, tema og tilnæringsmåter<br />
Så langt det er mulig, ville det være interessant å få kartlagt utbredelsen av og virkefeltet for<br />
eldre gardsorganisasjon. Det gjelder gardting-ordninger så vel som løsere former for samråd<br />
og samarbeid mellom granner i samme tun. Videre er det et mål å kartlegge utbredelse og