Regionalhistoriske forskningsoppgaver 07 - Universitetet i Agder
Regionalhistoriske forskningsoppgaver 07 - Universitetet i Agder
Regionalhistoriske forskningsoppgaver 07 - Universitetet i Agder
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
ØK-P.3 Skogbruk og skogsbygder på <strong>Agder</strong>, 1500-2000*<br />
Kontaktpersoner Bjørn Slettan (pensjonert, HiA), Inge Manfred Bjørlin<br />
Institusjon Aust-<strong>Agder</strong> kulturhistoriske senter (AAks)<br />
Fagområde og periode Økonomisk historie, agrarhistorie, 1500-2000<br />
13<br />
Bakgrunn for emnet, begrunnelse for prosjektet<br />
Skogbruket har og har hatt en sentral plass i <strong>Agder</strong>s næringsliv fra 1500-tallet til i dag. Det er<br />
også med på å prege bildet av <strong>Agder</strong> som region. Eierforhold er viktig i den forbindelse. For<br />
det første eies det meste av selveiende bønder; de har altså herredømme over hogst og salg av<br />
egen skog. For det andre er det få virkelig store skogeiendommer. De aller fleste gårdsbruk<br />
har skog. For den enkelte bonde har derfor jord og skog gått inn i en totaløkonomi, der det til<br />
enhver tid har vært en vurdering hvor en hadde mest igjen for å satse. Deler av den ytterste<br />
kyststripen (Lista) var skogfattig. Men også verftsindustri og skipsfart var avhengig av<br />
trelasten fra innlandet. Skogbruk og trelasthandel var det viktigste grunnlaget for framveksten<br />
av <strong>Agder</strong>-byene, og var spesielt viktig under hele seilskuteperioden.<br />
Etter andre verdenskrig har skogbruket endret seg sterkt med hensyn til teknologi og<br />
arbeidsmetoder. Det var nærmest en full omveltning bare i tidsrommet 1960-1980, da man<br />
gikk fra manuelt skogbruk med øks, sag og hest til et skogbruk basert på motorsag, traktor og<br />
hogstmaskin. Dette virket ikke bare inn på den enkelte skogsarbeiders hverdag, men også på<br />
hele samfunnet / skogsbygda. Disse endringene får man et godt bilde av blant annet gjennom<br />
bladet Skogeieren for etterkrigsperioden.<br />
Det er enighet om skogbrukets viktige rolle for <strong>Agder</strong>, for utviklingen av bygdene og byene,<br />
for skipsbygging og for eksport. Et mål bør være å underbygge, eventuelt modifisere<br />
påstander om denne viktige rollen med mer eksakte resultater og mer målbare størrelser.<br />
Forskning for <strong>Agder</strong> konsentrerer seg ofte om kysten og sjøfarten, og skogbruket gis verdi ut<br />
fra hvor viktig næringen har vært for sjøfart og eksport. Det bør være et mål å se på<br />
skogbruket og skogbrukets teknologiske utvikling i forhold til innlands- og skogsbygdene i<br />
seg selv.<br />
Forskningsstatus<br />
Forholdsvis lite er skrevet om skogen i et regionalt perspektiv. Forstkandidat Andreas<br />
Vevstad har skrevet bøkene <strong>Agder</strong>skog (jubileumsbok for <strong>Agder</strong> skogeigarlag, 1998), Skogen<br />
i Aust-<strong>Agder</strong> frå Skagerrak til fjellet (1995) og et jubileumsskrift for Nidarå tømmermåling<br />
(1980). Noe stoff om <strong>Agder</strong> fins i landsdekkende oversikter: Stein Tveites artikkel<br />
”Skogbrukshistorie” i Skogbruksboka bind 3 (1964), og J. K. Sandmo: Skogbrukshistorie<br />
(1951). Ellers er det mest spesialarbeider om fløting og trelasthandel, og en rekke små<br />
jubileumsskrifter. Få historikere har ofret temaet spesiell oppmerksomhet.<br />
En mangel ved eksisterende litteratur, for eksempel i bygdebøkene, er at jordbruk og<br />
skogbruk behandles i atskilte kapitler, slik at kombinasjonen, som er så typisk for <strong>Agder</strong>,<br />
kommer dårlig frem. Et unntak er Gabriel Øidnes undersøkelse av et bestemt område i hans<br />
bidrag i boken Det tidligere Mandal prestegjeld (1969), der han kommer frem til at jord og<br />
skog på 1950-tallet bidro omtrent 50/50 til bøndenes årsinntekt. Det mangler også forskning<br />
for <strong>Agder</strong> på den store teknologiske endringen som foregår meget raskt spesielt fra 1950-60tallet<br />
og 10-20 år fremover i tid.