You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
LOKALE<br />
godsaker<br />
Hvis vi bare skal spise kortreist<br />
mat – hva skal vi ha til<br />
middag da?<br />
Av Marte Rostvåg Ullt<strong>vei</strong>t-Moe<br />
Dette enkle spørsmålet var utgangspunktet<br />
for eksperimentet<br />
Spis Sørlandet. Undertegnede<br />
spiste utelukkende mat fra Agderfylkene<br />
og Skagerrak en måned<br />
høsten 2011, og hele mai i 2012.<br />
Resultatet var overraskende mye<br />
god mat, og mange viktige samtaler<br />
om sammenhengene mellom<br />
mat og miljø.<br />
Hjemmelagede fiskekaker smaker helt annerledes enn<br />
de billige fiskekakene i butikken. De smaker nemlig<br />
av fisk. Fiskekaker kan lages hele året og uten dyrt<br />
spesialutstyr. FOTO: JON ANDERS SKAU<br />
Mat er ikke spiker.<br />
Mat er for viktig til å bli redusert<br />
til «handelsvare» eller «CO2-ekvivalenter».<br />
Vi skal ikke være naive.<br />
Lokal mat er ikke noe trylleord for<br />
miljøvennlig matproduksjon.<br />
Energi-forbruket og dermed klimabelastningen<br />
ved produksjon av<br />
maten kan være mye større enn<br />
energiforbruket ved mattransporten.<br />
På den annen side så skaper<br />
10<br />
Gratis mat: Ramsløken er Norges svar på hvitløk. Bladene ligner litt på liljekonvallblader,<br />
men knekk dem og du er ikke i tvil, for da lukter det intenst av hvitløk, sier Marte<br />
Rostvåg Ullt<strong>vei</strong>t-Moe. FOTO: ØIVINN BRUCE<br />
vi ikke en bedre verden ved å transportere<br />
all mulig mat lengst mulig.<br />
Jeg oppfordrer folk til å spise Sørlandet,<br />
eller Sørumsand, eller Sørreisa<br />
hvis det er der de bor, av<br />
følgende tre grunner:<br />
Lokalmat gir<br />
sesongkunnskap.<br />
Å overskride sesongene og<br />
produsere norske agurker<br />
om vinteren i oljefyrte<br />
drivhus, eller jordbær til<br />
jul i Belgia, krever betydelige<br />
mengder energi. Derfor<br />
oppfordrer mange<br />
miljøorganisasjoner folk til<br />
å spise sesongens råvarer.<br />
Lokalmat er den beste<br />
måten å lære seg noe om<br />
sesonger: Det er svært få<br />
mennesker som orker å<br />
pugge grønnsakenes<br />
sesongtabell. Men alle kan<br />
ta seg en titt ut av vinduet<br />
og sjekke om det er tid for epler<br />
eller rabarbra – akkurat her og akkurat<br />
nå.<br />
Lokalmat skaper engasjement.<br />
Skal vi kunne spise blåskjell fra vår<br />
lokale fjord, så må fjorden være rein.<br />
Kortreist mat kan derfor bidra til<br />
større forståelse for sammenhengen<br />
mellom mat og miljø. Og mulighet til å<br />
engasjere seg i alt fra arealforvaltning<br />
(matproduksjon eller rundkjøring?) til<br />
landbrukspolitikk. Hvis all maten vi<br />
spiser har reist langt og gjennom<br />
veldig mange ledd, blir det omtrent<br />
umulig for vanlige folk å forstå og<br />
påvirke hvordan maten produseres.<br />
Lokalmat fremmer fellesskap.<br />
Den som ønsker å spise mer kortreist<br />
mat, har lavere terskel for å ta ansvar<br />
sjøl for en bit av sin egen matproduksjon.<br />
Det skal ikke mye innsats til før<br />
man har for mye makrell, eller overskudd<br />
av plommer eller tyttebær. Og<br />
dette er ikke et problem, men en fin<br />
anledning til å dele eller bytte med<br />
andre.<br />
Marte Rostvåg Ullt<strong>vei</strong>t-Moe er leder<br />
av Naturvernforbundet i Kristiansand.<br />
Hun kommer på <strong>Kors</strong><strong>vei</strong>festivalen i<br />
sommer og holder verksted om ville<br />
matvekster: «Kortreist mat fra grøftekanten».<br />
Den som vil spise mer lokalt<br />
kan hente inspirasjon i kokeboka Spis<br />
Sørlandet (Portal Forlag <strong>2013</strong>). Oppskriftene<br />
i kokeboka er inndelt etter<br />
de FEM årstidene vår, sommer, høst,<br />
frost og vinter. ●<br />
Irrgrønn neslesuppe symboliserer at<br />
vinteren er over.<br />
FOTO: JON ANDERS SKAU