Hvem snakker for barna? - Bioteknologinemnda
Hvem snakker for barna? - Bioteknologinemnda
Hvem snakker for barna? - Bioteknologinemnda
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
arnevernet.<br />
Assistert befruktning i Norge<br />
Stort sett <strong>for</strong>egår utredning og eventuell behandling av<br />
det vi kan kalle tradisjonell infertilitetsbehandling, hos<br />
spesialist ved lokalt sykehus. De som ikke blir gravide<br />
henvises deretter til en IVF-klinikk (IVF – in vitrofertilisering/prøverørsbefruktning).<br />
IVF-klinikken<br />
benytter seg i stor grad av skjematiserte henvisninger.<br />
På klinikken har de som regel én konsultasjon før<br />
behandlingen starter. Da legger vi en klar plan <strong>for</strong><br />
eventuelt utredning og behandling. Behandlingen<br />
gjennomføres etter planen, og så har man en definert<br />
avslutning. Vi bestreber oss på ikke å bruke lang tid.<br />
Da jeg begynte i fagfeltet <strong>for</strong> over 20 år siden så var det<br />
ikke uvanlig at par hadde gått til infertilitetsbehandling<br />
i over ti år. Moderne infertilitetsbehandling, det<br />
vil si assistert fertilisering, har effektivisert og rasjonalisert<br />
behandlingen vesentlig.<br />
Metoder<br />
I Norge har vi i hovedsak følgende behandlingsalternativer<br />
som går inn under begrepet ”assistert befrukting”:<br />
- Vi har tradisjonell prøverørsbehandling (in vitrofertilisering,<br />
IVF)<br />
- Vi har prøverørsbehandling kombinert med mikroinjeksjon<br />
av sædceller (ICSI).<br />
- De fleste klinikkene har også startet opp med å<br />
aspirere (hente ut) sædceller fra testikkelen og gjøre<br />
prøverørsbehandling kombinert med mikroinjeksjon<br />
(TESA, PESA).<br />
- De fleste klinikker fryser også befruktede egg. Innen<br />
fryseteknologien har vi de siste årene hatt en liten<br />
revolusjon i utviklingen av teknologien.<br />
- Inseminering med sæd fra ektefelle gjøres i liten<br />
grad.<br />
- Donorinseminasjon er det en veldig redusert bruk av,<br />
etter at anonymitetsprinsippet ble opphevet, slik at vi<br />
fikk ikke-anonyme givere. Tallene kjenner jeg ikke, det<br />
vet kanskje dr. Ertzeid som skal snakke om dette.<br />
Resultater<br />
I følge data fra medisinsk fødselsregister ble i 2004<br />
nesten 1400 barn født ved prøverørsbefruktning.<br />
Det utgjør 2,5 prosent av barn født i Norge. Det som<br />
vi i fagmiljøet oppfatter som det store problemet hva<br />
gjelder barns helse, er den store andelen flerlinger. På<br />
1990-tallet var ca. 50 prosent av <strong>barna</strong> født som flerlinger,<br />
altså som tvilling, trilling eller firling. Når det<br />
gjelder trillinger og firlinger, gjorde vi noen grep og<br />
fikk redusert antallet trillinger ganske vesentlig. Det<br />
var fagmiljøet i Norge som initierte dette, og det har<br />
hatt en vesentlig helsemessig betydning. Men <strong>for</strong>tsatt<br />
er 40 prosent av <strong>barna</strong> tvillinger.<br />
Hvordan er situasjonen i dag? I 2005 startet vi opp 5300<br />
behandlinger hvor det var planlagt å gjøre egguthenting.<br />
Ikke alle fikk tilbake egg. Det ble nesten 1400<br />
gravide. I tillegg har vi tilbakeføring av tinte embryo<br />
som står <strong>for</strong> en økende andel av barn født etter assistert<br />
befruktning. Antall graviditeter per tilbakeføring<br />
ligger på 30 prosent. Dette er kliniske graviditeter<br />
hvor de aller fleste vil nå til fødsel. Det vil si at vi i<br />
2005 sannsynligvis vil få 1600-1700 barn. Det som er<br />
gledelig, og som vi virkelig er opptatt av, er at vi i 2005<br />
vesentlig har redusert flerlingandelen.<br />
Prioritering og inntakskriterier<br />
IVF-klinikkene har i alle år samarbeidet, og vi var<br />
veldig tidlig enige om en del felles retningslinjer <strong>for</strong><br />
behandling og felles kriterier <strong>for</strong> behandling i det<br />
offentlige. Det ble ødelagt da vi fikk betalingsordingen<br />
i 2002. Denne nye ordningen med en dramatisk økning<br />
i pasientens egenandel, slo beina under hele miljøets<br />
håndtering av de infertile. Ventelistene <strong>for</strong>svant som<br />
dugg <strong>for</strong> solen. Før 2002 hadde vi et godt samspill<br />
mellom det offentlige og det private, men det er en<br />
annen debatt.<br />
Inntakskriterier i det offentlige var alder hos kvinnen<br />
og om paret hadde barn fra før eller ikke. Vi har alltid<br />
hatt medisinske og psykososiale kriterier, også før vi<br />
hadde lovgivning.<br />
Spesielt det psykososiale har alltid blitt ansett som<br />
vanskelig å vurdere. Her har vi en del ulike holdninger<br />
og en del ulik praksis.<br />
Åpent møte 6. september september 006: <strong>Hvem</strong> <strong>snakker</strong> <strong>for</strong> <strong>barna</strong>?