Utnyttelse av solenergi i betong - Høgskolen i Narvik
Utnyttelse av solenergi i betong - Høgskolen i Narvik
Utnyttelse av solenergi i betong - Høgskolen i Narvik
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong><br />
<strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
Institutt for teknologi<br />
Allmenn bygg og anlegg<br />
Victoria Windstad<br />
HOVEDRAPPORT 2012
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
Tittel: <strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
Forfatter: Victoria Windstad<br />
Veiledere: Clara Good, Eigil Roaldset, Hung Thanh Nguyen<br />
Eksaminator: Egil Roaldset, Hung Thanh Nguyen, Avdeling for teknologi, <strong>Høgskolen</strong> I <strong>Narvik</strong><br />
Dato: 10.06.12<br />
Gradering: Åpen<br />
Antall sider: 58<br />
Antall vedlegg: 9<br />
Oppdragsgiver: Norut <strong>Narvik</strong>, v/ Clara Good<br />
Sammendrag:<br />
I de siste årene har bygningers energieffektivitet fått større fokus. Betong er et gunstig<br />
materiale på grunn <strong>av</strong> dens høye termiske masse. Hovedoppg<strong>av</strong>en undersøker<br />
eksperimentelt hvor mye <strong>solenergi</strong> <strong>betong</strong>en absorberer ved ulik farge og lik geometri.<br />
Potensialet i soleksponert <strong>betong</strong> er kartlagt og tallfestet og vurdert som kilde til aktiv og<br />
passiv <strong>solenergi</strong>.<br />
Abstract:<br />
The building’s energy efficiency has gained greater attention. Concrete is a f<strong>av</strong>orable<br />
material because of its high thermal mass. The thesis examines experimentally how much<br />
the concrete absorbs solar energy at different colors with same geometry. The potential of<br />
sun‐exposed concrete are identified and quantified, and evaluated as a source of active and<br />
passive solar energy.<br />
1
Forord<br />
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
Hovedoppg<strong>av</strong>en er utført ved <strong>Høgskolen</strong> i <strong>Narvik</strong> i samarbeid med Norut <strong>Narvik</strong> og er den<br />
<strong>av</strong>sluttende oppg<strong>av</strong>en for bachelor i allmenn bygg og anlegg.<br />
Jeg vil takke til veiledere Clara Good, Eigil Roaldset og Hung Thanh Nguyen for god hjelp og<br />
veiledning underveis i arbeidet. Vil også takke Tore Pettersen, Boy‐Arne Boyle, Bård Arntsen,<br />
Kim Andre Fuhr Dahl, Christian Petrich og Tobias Boström for godt samarbeid.<br />
<strong>Narvik</strong>, 10.06.12<br />
…………………………………………………..<br />
Victoria Windstad<br />
2
Innholdsfortegnelse<br />
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
Forord ............................................................................................. 2<br />
1. Innledning .................................................................................... 5<br />
1.1 Bakgrunn ....................................................................................................................................... 5<br />
1.2 Formål ............................................................................................................................................ 5<br />
1.3 Avgrensninger ................................................................................................................................ 5<br />
2. Teori ........................................................................................... 6<br />
2.1 Varmelære ..................................................................................................................................... 6<br />
2.1.1 Varmetransport ...................................................................................................................... 6<br />
2.1.2 Emissivitet ............................................................................................................................ 10<br />
2.1.3 Absorpsjon, refleksjon og transmisjon ................................................................................. 10<br />
2.1.4 Kirchhoff’s lov ....................................................................................................................... 11<br />
2.1.5 Termisk diffusivitet ............................................................................................................... 11<br />
2.1.6 Termisk masse ...................................................................................................................... 11<br />
2.2 Solenergi ...................................................................................................................................... 12<br />
2.2.1 Solstråling ............................................................................................................................. 12<br />
2.2.2 Solvarme ............................................................................................................................... 13<br />
3. Eksperiment ............................................................................... 16<br />
3.1 Innledning .................................................................................................................................... 16<br />
3.2 Materialegenskaper .................................................................................................................... 16<br />
3.2.1 Trykkfasthet .......................................................................................................................... 16<br />
3.2.2 Måling <strong>av</strong> spektral absorpsjon.............................................................................................. 16<br />
3.2.3 Måling <strong>av</strong> termisk emissivitet ............................................................................................... 20<br />
3.3 Forsøk .......................................................................................................................................... 22<br />
3.3.1 Utstøping <strong>av</strong> <strong>betong</strong>prøver .................................................................................................. 22<br />
3.3.2 Måling <strong>av</strong> absorpsjon <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> ....................................................................................... 27<br />
5. Diskusjon………………………………...................................................37<br />
4. Konklusjon………………………………………………………………………..……..38<br />
6. Referanser…………………………………………………………………….….……..39<br />
3
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
7. Vedlegg ...................................................................................... 39<br />
Vedlegg 1 – Trykktesting <strong>av</strong> <strong>betong</strong> .................................................................................................. 40<br />
Vedlegg 2 – Datablad Weber B30 ...................................................................................................... 41<br />
Vedlegg 3 ‐ Datablad Sundolitt XPS ................................................................................................... 44<br />
Vedlegg 4 ‐ Datablad Termokabel ..................................................................................................... 45<br />
Vedlegg 5 – Oversikt over termokabler ............................................................................................. 46<br />
Vedlegg 6 – Meteorologisk data for <strong>Narvik</strong> 19. til 20. april 2012 ...................................................... 48<br />
Vedlegg 7 – Meteorologisk data for <strong>Narvik</strong> 3. ‐7. mai 2012 .............................................................. 50<br />
Vedlegg 8 – Oversikt over kobling <strong>av</strong> termokabler ........................................................................... 55<br />
Vedlegg 9 – Beregning <strong>av</strong> vinkel for solstråling ................................................................................. 58<br />
4
1. Innledning<br />
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
1.1 Bakgrunn<br />
I de siste årene har bygningers energieffektivitet fått større fokus. Økt bevissthet på<br />
klimaendringer i tillegg til økte energipriser og ny teknologi innen energieffektivitet er årsak<br />
til at private og næringslivet er interessert i å investere i nye løsninger.<br />
Myndighetene skjerper kr<strong>av</strong>ene til energieffektivitet i tekniske forskrifter og norsk standard<br />
for passivhus NS3700 vil trolig legge føringer for hvilke kr<strong>av</strong> som gjelder for boliger i årene<br />
som kommer. Slike kr<strong>av</strong> øker fokuset på bygningens energieffektivitet hos byggherrer,<br />
arkitekter, konsulenter og leverandører. Dette stimulerer til økt innovasjon i alle ledd.<br />
Hovedoppg<strong>av</strong>en er et samarbeid mellom <strong>Høgskolen</strong> i <strong>Narvik</strong> og Norut <strong>Narvik</strong>.<br />
1.2 Formål<br />
Formålet med hovedoppg<strong>av</strong>en er å undersøke hvor mye <strong>solenergi</strong> <strong>betong</strong> absorberer med<br />
ulik farge. Hovedoppg<strong>av</strong>en ønsker å kartlegge og tallfeste potensialet som ligger i<br />
soleksponert <strong>betong</strong> og vurdere <strong>betong</strong> som kilde til aktiv og passiv solvarme.<br />
Hovedoppg<strong>av</strong>en utføres med praktisk og teoretisk arbeid. Praktisk arbeid utføres på <strong>betong</strong><br />
og anleggslaboratoriet ved <strong>Høgskolen</strong> i <strong>Narvik</strong>. Det skal støpes <strong>betong</strong>installasjoner med<br />
termokabler og gjennomføre utendørs eksperiment. Ved å eksponere <strong>betong</strong>installasjonene<br />
for sol kan man måle temperaturen og se forskjell på effekten <strong>av</strong> farge.<br />
1.3 Avgrensninger<br />
Solenergi er en kompleks energikilde og effekten er vanskelig å måle. Temperaturmålinger i<br />
<strong>betong</strong>installasjonene vil gi en indikasjon på hvor mye <strong>betong</strong> absorberer. Hovedoppg<strong>av</strong>en<br />
fokuserer på målinger på overflaten og inni <strong>betong</strong>ens øvre lag. Betonginstallasjonene har lik<br />
geometri.<br />
5
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
2. Teori<br />
Betong er et materiale med høy termisk masse og har et energimessig fortrinn på grunn <strong>av</strong><br />
evnen til å ta opp og lagre store mengder energi [14] Hovedoppg<strong>av</strong>ens teoretiske grunnlag<br />
fokuserer på varmelære med fokus på porøse materialer og <strong>solenergi</strong>.<br />
2.1 Varmelære<br />
2.1.1 Varmetransport<br />
Varmetransport er overføring <strong>av</strong> energi på grunn <strong>av</strong> temperaturforskjell. Temperaturen<br />
finner man ved å måle volumutvidelse, elektrisk ledningsevne og utstråling. Varmeenergi<br />
måles i Joule, 1 J = 1 Ws = 1Nm = 0,239 cal. [1]<br />
Varmetransport deles inn i konduksjon, konveksjon og stråling.<br />
2.1.1.1 Konduksjon<br />
Konduksjon (varmeledning) skjer gjennom en energioverføring mellom atomer og molekyler.<br />
Varmeledning skjer i væsker, faste stoffer og gasser. [1]<br />
Fouriers varmeledningslov uttrykker at i et homogent materiale er varmestrøm gjennom et<br />
areal i løpet <strong>av</strong> en gitt tid proporsjonal med temperaturgradienten og motsatt rettet <strong>av</strong><br />
denne:<br />
<br />
(2.1)<br />
Q: Varmestrøm [Ws, J], λ: termisk konduktivitet [W/mK], <br />
: Temperaturgradient [K/m]<br />
Ut fra likningen 2.1 kan man sette opp den generelle differensiallikningen for varmeledning.<br />
Hvis man har et homogent, plant materialsjikt med stasjonære temperaturforhold får vi [12]:<br />
<br />
(2.2)<br />
d: Tykkelse på sjiktet [m], T2 og T1: Overflatetemperatur [K]<br />
Konduksjon i porøse materialer<br />
Tabell 1 illustrerer at vann har høyere konduktivitet enn luft. På grunn <strong>av</strong> dette øker<br />
konduktiviteten til et porøst materiale når fuktinnholdet øker.<br />
I praksis betrakter man porøse materialer som om de var homogene. Et materiales<br />
varmeisolasjonsevne er definert slik:<br />
<br />
(2.3)<br />
R: sjiktets varmemotstand/isolans [m 2 K/W], λ: Varmeledningsevne, d: Tykkelse<br />
6
TABELL 1: UTVALGTE MATERIALERS KONDUKTIVITET<br />
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
Materiale Densitet<br />
kg/m 3<br />
Termisk<br />
konduktivitet<br />
W/mK<br />
Luft 20° 1,25 0,025<br />
Is 900 2,2<br />
Vann 20° 1000 0,56<br />
Mineralull 20 – 150 0,035 – 0,050<br />
Tre (furu, gran) 350 – 550 0,12 – 0,14<br />
Glass 2600 0,8<br />
Betong 2300 1,4 – 1,7<br />
Stål 7800 55 – 70<br />
Aluminium 2700 220<br />
2.1.1.2 Konveksjon<br />
Konveksjon er varmetransport som finner sted i væsker eller gasser. Væsker eller gasse blir<br />
varmet opp eller <strong>av</strong>kjølt ved en materialoverflate og blander seg med omkringliggende<br />
væske/gass ved strømning.<br />
Man skiller mellom naturlig konveksjon eller tvungen konveksjon. Naturlig konveksjon er<br />
bevegelse fra oppdriftskrefter. Tvungen konveksjon er påvirkning fra eksterne krefter som<br />
vind eller mekanisk ventilasjon. [12]<br />
Prosessene rundt konveksjon er svært kompliserte og i praksis regner vi med Newtons<br />
<strong>av</strong>kjølingslov:<br />
[W] (2.4)<br />
h: konveksjonskoeffisienten, [W/m 2 K], er <strong>av</strong>hengig <strong>av</strong> geometri, materialets overflate,<br />
hastighet, temperatur, laminær eller turbulent strømning og må bestemmes eksperimentelt<br />
under gitte betingelser, A: Areal [m 2 ], Ts: Temperatur ved overflaten [K], T∞: Temperatur hos<br />
mediun [K].<br />
Konveksjon i porøse materialer<br />
I porøse bygningsmaterialer kan det finnes mange luftfylte porer. Konveksjon kan sette ned<br />
varmeisoleringsevnen til porøse materialer. Jo større porene er, desto dårligere<br />
varmeisoleringsevne. I materialer hvor den varme siden vender opp vil den varme, lette<br />
luften i porene ligge øverst. Det vil derfor i liten grad oppstå naturlig konveksjon. Tvungen<br />
konveksjon vil lettere oppstå i materialer hvor den varme siden vender ned. [2] Se figur 1.<br />
7
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
2.1.1.3 Stråling<br />
Stråling (varmestråling) er elektromagnetiske bølger. Fra et legemes overflate skjer det<br />
utstråling over et bølgelengdeområde som <strong>av</strong>henger <strong>av</strong> overflatens temperatur. Desto<br />
høyere temperatur overflaten har, desto kortere bølgelender stråles ut. Flater med vanlig<br />
omgivelsestemperatur stråler i det infrarøde området og har et energimaksimum rundt ca<br />
10 μm.[1] Wiens forskyvningslov uttrykker hvordan hovedbølgelengden λm’ er for et svart<br />
legeme bare <strong>av</strong>hengig <strong>av</strong> temperaturen [2]:<br />
λ ’ T 2,898 10 [mK] (2.5)<br />
λm’: Hovedbølgelengden, T: Temperatur<br />
I praksis skiller man mellom langbølget og kortbølget stråling. Jo kortere bølgelengden er,<br />
desto høyere energi inneholder den, se figur 2.<br />
Kort bølgelengde<br />
Høy energi<br />
Gamma‐<br />
stråler<br />
Varmt Kaldt<br />
0,01 nm 200 nm 1 nm 100 mm<br />
Røntgen<br />
‐ stråler<br />
UV‐<br />
stråler<br />
400 nm 700 nm<br />
Synlig lys<br />
FIGUR 2: DET ELEKTROMAGNETISKE SPEKTERET<br />
FIGUR 1: VARMETRANSPORT MED KONVEKSJON I LUFTFYLT<br />
PORE<br />
Infra ‐<br />
rødt lys<br />
8<br />
Lang bølgelengde<br />
L<strong>av</strong> energi<br />
Bølgelengde<br />
Mikrobølger Radiobølger<br />
Synlig lyse er bare en del<br />
<strong>av</strong> det elektromagnetiske<br />
spekteret
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
Varmestråling kan overføre varme gjennom vakuum og overføre varmestråling inne i hulrom<br />
og porer i bygningsmaterialer og mot innvendige og utvendige flater. Varmestrålingen fra en<br />
overflate med temperatur T er:<br />
[W/m 2 ] (2.6)<br />
ε: Overflatens emissivitet, T: Temperatur på overflaten [K], : Stefan Boltzmanns konstant,<br />
5,672 x 10 ‐8 [W/m 2 k 4 ]<br />
Stråling fra sort legeme<br />
Et sort legeme defineres som et legeme som absorberer og emitterer all stråling. [12]. Sorte<br />
legemer er en diffus utstråler fordi de emitterer stråling likt i alle retninger.<br />
Varmeutstråling per arealenhet M(W/m 2 ) øker med temperaturen. For sorte legemer gjelder<br />
Stefan Boltzmanns emisjonslov:<br />
(2.7)<br />
I praksis er et helt sort legeme et teoretisk idealisert legeme og må derfor regne med en<br />
l<strong>av</strong>ere verdi for ε. Av den grunn innfører man en relativ faktor, ε, emissiviteten, som ligger<br />
mellom 0 og 1. Varmeutstråling fra et reelt legeme blir da:<br />
(2.8)<br />
Emissiviteten varierer med strålingens bølgelengde og er <strong>av</strong>hengig <strong>av</strong> legemets overflate,<br />
farge og blankhet eller ruhet.<br />
TABELL 2: EMISJONSTALL FOR VARMESTRÅLING TIL ET UTVALGT MATERIALER [1]<br />
Overflate ε Ρ = 1 ‐ ε<br />
Sorte legemer 1,00 0<br />
Betong, murverk 0,93 0,07<br />
Svart takpapp 0,93 0,07<br />
Vann, is 0,92 0,08<br />
Treverk 0,85‐0,90 0,10‐0,15<br />
Glass 0,89 0,11<br />
Tekstiler 0,70‐0,80 0,20‐0,30<br />
Aluminium, polert 0,05 0,95<br />
Aluminium, folie 0,08 0,92<br />
Kobber, blank 0,04 0,96<br />
Kobber, oksidert 0,73 0,27<br />
9
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
2.1.2 Emissivitet<br />
Emissivitet, (ε), defineres som forholdet mellom stråling emittert fra en flate og stråling<br />
emittert fra et sort legeme med samme temperatur. Emissiviteten varierer mellom 0 og 1 og<br />
er en funksjon <strong>av</strong> bølgelengde, temperatur og retning/vinkel. For er sort legeme er ε = 1.<br />
Spektral emissivitet, ελ, gjelder for en flate ved en gitt bølgelengde.<br />
Retnings<strong>av</strong>hengig emissivitet, εθ, gjelder for en flate i en gitt retning/vinkel.<br />
Når εθ midles over alle vinkler kalles det for hemisfærisk emissivitet. Da blir den totale<br />
emissiviteten (midlet over alle bølgelengder):<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
(2.9)<br />
2.1.3 Absorpsjon, refleksjon og transmisjon<br />
Varmestråling som treffer et legeme blir reflektert, absorbert og transmittert, se figur 3.<br />
Varmestråling<br />
FIGUR 3: VAREMSTRÅLINGS OM BLIR REFLEKTERT, ABOSRTBERT OG<br />
TRANSMITTERT<br />
Den brøkdel <strong>av</strong> strålingen som reflekteres kaller overflatens refleksjonsgrad, ρ, strålingen<br />
som transmitteres kalles transmittans, τ, og strålingen som absorberes kalles<br />
absorpsjonsgrad α.<br />
Absorpsjon: <br />
<br />
Refleksjon: <br />
<br />
Transmisjon : <br />
<br />
10<br />
0≤α≤1 (2.10)<br />
0≤ρ≤1 (2.11)<br />
0≤τ≤0 (2.12)<br />
Disse parametrene <strong>av</strong>henger <strong>av</strong> strålingens bølgelengde. I praksis benytter man totalverdier<br />
for det aktuelle området for bølgelengder. Vi kan da regne at emissiviteten og<br />
absorpsjonsgraden er like store for en gitt overflate.[2]Sammenhengen mellom τ, ρ og α blir<br />
da:<br />
α<br />
ρ<br />
τ
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
1 (2.13)<br />
For langbølget stråling kan man se bort fra transmittans for væsker og faste legemer:<br />
1 (2.14)<br />
2.1.4 Kirchhoff’s lov<br />
Kirchhoff’s lov beskriver at emissiviteten for en flate med gitt temperatur T er lik<br />
absorpsjonen <strong>av</strong> stråling fra en omsluttende svart flate med temperaturen T [12]:<br />
(2.15)<br />
Ved spesifikk bølgelengde og retning får vi:<br />
, , (2.16)<br />
2.1.5 Termisk diffusivitet<br />
Varmekapasitet er et materiales evne til å holde på varme og uttrykkes med parameteren<br />
[J/m 3 K] (2.17).<br />
Et materiales spesifikke varmekapasitet er dets varmekapasitet per kg. [4] Materialenes<br />
verdi som varmemagasin er <strong>av</strong>hengig <strong>av</strong> varmeledningstallet λ. Et mål for hvor lett et<br />
materiale tilpasser seg en temperaturendring er varmediffusivitet:<br />
<br />
<br />
Formelen gjelder under konstant trykk. [5]<br />
[m 2 /s] (2.18)<br />
2.1.6 Termisk masse<br />
Termisk masse er et materiale som virker som et energireservoar og har god varmekapasitet<br />
i forhold til rom konstruksjonen er knyttet til. Den termiske massens egenskaper <strong>av</strong>henger<br />
<strong>av</strong> varmekapasitet, konduktivitet og hvordan disse harmonerer med døgnsyklusen til ytre<br />
påvirkninger <strong>av</strong> rommet.[6]<br />
Betong har god varmekapasitet og moderat ledningsevne. Et annet materiale, for eksempel<br />
minrealull leder varmen dårlig og har dårlig varmekapasitet. Denne kombinasjonen gjør at<br />
mineralull ikke utgjør noe reelt energireservoar. Betongens energireservoar kan i motsetning<br />
lades og tømmes i samsvar med døgnsyklus. Temperatursvinginger gjennom et døgn vil <strong>av</strong><br />
den grunn være mindre i en bygning med høy termisk masse. Årsaken er at det er mindre<br />
energikrevende å holde jevne temperatur i en bygning med høy termisk masse enn en med<br />
lett.<br />
Ved å utnytte termisk masse kan man flytte overskuddsvarme fra dagtid til nattestid.<br />
Resultatet blir en reduksjon i kjøle‐ og oppvarmingsbehov. For å utnytte termisk masse<br />
forutsetter dette at massen for eksempel er eksponert mot luften i rommet. Massen må<br />
også ligge innenfor isolasjonsjiktet og den kan eksponeres for nattkjøling gjennom mekanisk<br />
ventilasjon eller frikjøling (sirkulerende kaldt vann).<br />
11
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
2.2 Solenergi<br />
Sola gir energi til jordas meteorologiske prosesser, som er opph<strong>av</strong> til alt liv. I løpet <strong>av</strong> et år<br />
stråler sola energi mot jorda som tilsvarer 15 000 ganger mer enn verdens årlige<br />
energiforbruk. Den totale mengde utstrålt energi fra solen er mer enn 2 mrd. ganger større<br />
enn energimengden som treffer jordoverflaten. [9]<br />
Sola er en varm sfære som i hovedsak består <strong>av</strong> 75 % hydrogen og 25 % helium. Ved fusjon<br />
omgjøres hydrogen om til helium, og det dannes elektromagnetisk stråling. [8]<br />
2.2.1 Solstråling<br />
Solstråling er strålingsenergi fra solen og en del <strong>av</strong> det elektromagnetiske spekteret, se figur<br />
2. Halvparten <strong>av</strong> strålingen er kortbølget (synlig) stråling, og den andre halvparten er<br />
langbølget (infrarød) stråling. En mindre del befinner seg i det ultrafiolette området. På en<br />
klar solskinnsdag er totalinnstrålingen 1000 W/m 2 vinkelrett mot solretningen. Utenfor<br />
atmosfæren er strålingen 1360 W/m 2 (solarkonstanten). [8]<br />
I forbindelse med solstråling innføres noen definisjoner:<br />
Stråling eller intensitet (S eller I): Den mengden strålingsenergi som faller på en flate per<br />
arealenhet per tid, W/m 2 .<br />
Direkte stråling, IDV: Stråling direkte fra solen. Kan måles med et pyrheliometer, som fanger<br />
opp lys fra himmelen.<br />
Diffus stråling, IdV: Stråling <strong>av</strong> reflektert eller spredt lys. Den diffuse strålingen utgjør total<br />
stråling fra himmelen og omgivelsene.<br />
Reflektert stråling, IrV: Stråling reflektert fra omgivelser (bakken, lufta, bygninger etc)<br />
Totalinnstråling, ITV: Summen <strong>av</strong> direkte og diffus stråling utgjør totalinnstråling mot en<br />
overflate. Kan måles med et pyranometer eller solarimeter. Totalinnstrålingen er uttrykt<br />
ved:<br />
ITV = IDV + IdV + IrV (2.19)<br />
Globalinnstråling: Den totale innstrålingen mot en horisontal overflate. [10]<br />
Strålingsvinkel<br />
En <strong>av</strong> de viktigste faktorene for utnyttelse <strong>av</strong> solstråling er innfallsvinkelen. Den bestemmer<br />
nettoenergien for alle former <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong>utnyttelse. Figur 4 viser solstråling med effekten P<br />
som treffer bakken med innfallsvinkelen i. På bakken belyses arealet A, som antas å være et<br />
rektangel med lengden l og bredden b. Hvis vi lar samme solstråling treffe med<br />
innfallsvinkelen 0 fordeler de seg på et mindre areal A┴, med samme bredde men lengden l┴.<br />
[10]<br />
12
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
Innstråling på respektivt areal <br />
13<br />
<br />
┴ <br />
Belyst areal ┴ ┴ ∙<br />
Figuren gir<br />
Forholdet mellom arealene<br />
Hvilket gir<br />
Innstrålingen varierer som cosinus for innfallsvinkelen.<br />
┴<br />
<br />
┴<br />
∙<br />
┴<br />
cos<br />
┴∙<br />
∙ cos<br />
<br />
┴<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
┴<br />
┴<br />
<br />
cos<br />
┴ ∙ (2.20)<br />
2.2.2 Solvarme<br />
Solvarme kan utnyttes direkte gjennom passiv solvarme, eller indirekte gjennom aktiv<br />
solvarme.<br />
Passiv solvarme<br />
A┴ = l┴ · b┴<br />
i<br />
A = l ∙ b<br />
i<br />
FIGUR 4: STRÅLING MED INNFALLSVINKEL I, JAMFØRT MED VINKELRETT<br />
INNFALLSVINKEL = 0<br />
Passiv solvarme er den mest brukte utnyttelsen <strong>av</strong> direkte <strong>solenergi</strong> [11]. Den er knyttet til<br />
bygningskonstruksjoner for å utnytte solvarme til oppvarming, lys eller kjøling. Passiv<br />
solvarme bygger på prinsipper fra drivhuseffekten hvor kortbølget solstråling skinner på<br />
bygninger og absorberes i konstruksjonen, som igjen stråler ut langbølget stråling. For å<br />
utnytte passiv solvarme bør bygninger orienteres slik at oppholdsrom ligger på solsiden og<br />
soverom på skyggesiden. Motivene for å utnytte passiv solvarme er energibesparelse,<br />
behagelig inneklima og bomessige kvaliteter i form <strong>av</strong> glassrom og økt bruk <strong>av</strong> dagslys.<br />
P
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
I Norge kan passiv solvarme redusere oppvarmingsbehovet i en bolig med 15‐25 prosent ved<br />
bruk <strong>av</strong> kommersielle produkter og god utforming. [11] Kostnader må vurderes i hvert enkelt<br />
prosjekt på grunn <strong>av</strong> byggets utforming og bruk. Som oftest utnyttes passiv solvarme<br />
gjennom bruk <strong>av</strong> tradisjonelle bygningsmaterialer og tunge konstruksjoner med høy termisk<br />
masse på en effektiv måte. <strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> passiv solvarme krever betydelige bygningsmessig<br />
planlegging og tilpassing og er aktuelt ved rehabilitering eller nybygg.<br />
Dagslyset i en bolig kan utnyttes ved passiv varme og gi energibesparelser. Det krever god<br />
romutforming, rett orienterte vinduer og lyskontroll for elektrisk belysning. Gevinsten kan<br />
være opptil 75 prosent reduksjon <strong>av</strong> elektrisk belysning. Bruk <strong>av</strong> dagslys gir mer lys per <strong>av</strong>gitt<br />
varmeenhet enn elektrisk belysning og reduserer behovet for elektrisk belysning, kjøling og<br />
utlufting (varme<strong>av</strong>givelse <strong>av</strong> lysarmatur minskes) og drift <strong>av</strong> kostbare installasjoner. [11]<br />
Aktiv solvarme<br />
Direkte system<br />
Solstråling<br />
slipper inn<br />
gjennom<br />
lysåpninger<br />
Indirekte system<br />
Solstråling varmer opp<br />
en solvegg med høy<br />
termisk masse<br />
Aktiv utnyttelse <strong>av</strong> solvarme krever et teknisk anlegg som består <strong>av</strong> solfanger, varmelager og<br />
et varmefordelingssystem. [11] Solstråling absorberes i solfangeren og fører varmen til et<br />
forbrukersted. Solvarmeanlegget kan være integrert i bygningskonstruksjonen eller ligge fritt<br />
og leverer varme til industri, bygninger og lignende. Solfangere er bygd opp <strong>av</strong> en absorbator<br />
(sort legeme eller væske) med isolasjon på baksiden og langs kantene. Absorbatoren dekkes<br />
ofte <strong>av</strong> plast eller glass for å redusere varmetapet. Varmen transporteres fra solfangeren ved<br />
hjelp <strong>av</strong> en væske eller gass. Denne varmen kan brukes til varming <strong>av</strong> tappevann,<br />
oppvarming <strong>av</strong> rom eller prosessvarme. Varmen kan også lagres til senere bruk.<br />
Aktiv solvarme er <strong>av</strong>hengig <strong>av</strong> gunstige værforhold og kan variere gjennom døgnet. 5‐10<br />
prosent <strong>av</strong> den årlige solstrålingen som treffer vegger eller tak i en enebolig vil være<br />
tilstrekkelig til å dekke boligens årlige varmebehov. [11]<br />
14<br />
Isolert system<br />
Solstråling<br />
fanges i et<br />
glassrom<br />
FIGUR 5: PRINSIPPSKISSE FOR DE VIKTIGSTE PASSIVE SOLVARMEKONSEPTENE. [11]
Isolasjon<br />
Pumpe<br />
Solfanger<br />
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
Lager<br />
15<br />
til romoppvarming<br />
Fordelingssystem<br />
Tilleggsvarme<br />
FIGUR 6: SKJEMATISK TEGNING AV ET AKTIVT SOLOPPVARMINGSSYSTEM FOR ROMOPPVARMING
3. Eksperiment<br />
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
3.1 Innledning<br />
Hovedoppg<strong>av</strong>en studerer absorpsjon <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong> med ulik farge. For å undersøke<br />
dette er det etablert et utendørs testlaboratorie med fire isolasjonsformer med tre<br />
<strong>betong</strong>plater i hver, referert til som et prøvesett. Se vedlegg 5 for oversikt over<br />
prøvesettene. Prøvesettene eksponeres parvis for sol og skygge og registrerer temperatur<br />
med innstøpte termokabler. Materialegenskapene i <strong>betong</strong>en undersøkes med trykktesting,<br />
spektrofotometer og termografering (emissivitet).<br />
3.2 Materialegenskaper<br />
3.2.1 Trykkfasthet<br />
I tillegg til <strong>betong</strong>platene ble det støpt <strong>betong</strong>terninger til trykktesting, se vedlegg 1 for<br />
resultater. Til støpingen ble det benyttet en Weber B30, se vedlegg 2.<br />
3.2.2 Måling <strong>av</strong> spektral absorpsjon<br />
Betongens absorpsjon ble bestemt ved å benytte et spektrofotometer. Et spektrofotometer<br />
er et instrument som brukes for å måle refleksjon <strong>av</strong> elektromagnetisk stråling. [15]<br />
Utført: 28.03.12 Utført <strong>av</strong>: Clara Good<br />
Noruts Laboratorium Anna Malou Petersson<br />
Teknologiparken Victoria Windstad<br />
Utstyr<br />
Betongprøver – 2 grå, 2 røde (10x10x2cm), Weber B30.<br />
Spektrofotometer, Perkin Elmer (Lambda 950)<br />
Beskrivelse<br />
Betongprøver ble kuttet fra terninger (10x10x10cm) i størrelse 10x10x2cm. For å sikre<br />
tilforlateligheten hos respektive data ble det kuttet to <strong>betong</strong>prøver i grå <strong>betong</strong> og to<br />
prøver med rød, innfarget <strong>betong</strong>. Prøvene består <strong>av</strong>:<br />
Grå <strong>betong</strong> overflate, se figur 7. Prøven har naturlig overdekking og kan<br />
sammenlignes med en standard <strong>betong</strong>vegg.<br />
Grå <strong>betong</strong> innside, se figur 8. Prøven har overflate med synlig tilslag på 0‐4 mm.<br />
Rød <strong>betong</strong> overflate, se figur 9. Prøven har naturlig overdekking og kan<br />
sammenlignes med en standard <strong>betong</strong>vegg, bare tilsatt farge.<br />
Rød <strong>betong</strong> innside, se figur 10. Prøven har overflate med synlig tilslag på 0‐4 mm.<br />
16
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
Hver <strong>betong</strong>prøve ble testet to ganger, med ulikt testpunkt for hver måling.<br />
Spektrofotometeret ble satt til å måle refleksjonen i intervallet 500‐2500 nm ved å belyse<br />
prøven med monokromatisk lys stegvis over bølgeintervallet. De spesifikke bølgelengdene<br />
området beror på Noruts instruments kapasitet. Antar at transmisjonen i <strong>betong</strong>en er null,<br />
dette gir 1 – r, i følge likning (2.13). Bølgeområdet som ble målt ligger omtrent i området<br />
hvor solstrålingen er mest intensiv, 100‐4000 nm.<br />
Betongprøvene<br />
FIGUR 7: GRÅ BETONG OVERFLATE FIGUR 8: GRÅ BETONG INNSIDE<br />
FIGUR 9: RØD BETONG OVERFLATE FIGUR 10: RØD BETONG INNSIDE<br />
17
Resultater<br />
Refleksjon (%)<br />
Absorpsjon (%)<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
Graf 1: Refleksjon<br />
<strong>betong</strong>prøver<br />
0 500 1000 1500 2000 2500 3000<br />
Bølgelengde (nm)<br />
Graf 2: Absorpsjon<br />
<strong>betong</strong>prøver<br />
0 500 1000 1500 2000 2500 3000<br />
Bølgelengde (nm)<br />
18<br />
1_1 rød innside<br />
1_2 rød innside<br />
2_1 rød overflate<br />
2_2 rød overflate<br />
3_1 grå overflate<br />
3_2 grå overflate<br />
4_1 grå innside<br />
4_2 grå innside<br />
1_1 rød innside<br />
1_2 rød innside<br />
2_1 rød overflate<br />
2_2 rød overflate<br />
3_1 grå overflate<br />
3_2 grå overflate<br />
4_1 grå innside<br />
4_2 grå innside
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
Fra likning (2.13) kan man beregne refleksjonen over til absorbans.<br />
Refleksjon<br />
Betongprøvene reflekterer i bølgeintervallet 500‐2500 nm følgende:<br />
Grå <strong>betong</strong> overflate (figur 7): ca 46 til 30 %<br />
Grå <strong>betong</strong> innside (figur 8): ca 33 til 20 %<br />
Rød <strong>betong</strong> overflate (figur 9): ca 35 til 20 %<br />
Rød <strong>betong</strong> innside (figur 10): ca 25 til 15 %<br />
Absorpsjon<br />
Betongprøvene absorberer i bølgeintervallet 500‐2500 nm følgende:<br />
Grå <strong>betong</strong> overflate: ca 50 til 70 %<br />
Grå <strong>betong</strong> innside: ca 76 til 67 %<br />
Rød <strong>betong</strong> overflate: ca 76 til 65 %<br />
Rød <strong>betong</strong> innside: ca 84 til 75 %<br />
Konklusjon<br />
Resultatene i graf 1 viser at <strong>betong</strong>prøven med grå overflate reflekterer best, og har høyest<br />
verdi i bølgeintervallet 500‐1000 nm.<br />
Absorpsjonen fra graf 2 viser at <strong>betong</strong>prøven med ”rød innside” absorberer best og ”grå<br />
overflate” absorberer minst i intervallet 500‐2500 nm. ”Rød overflate” absorberer ca 10 %<br />
dårligere enn ”rød innside”. Dette betyr at både fargen og det synlige tilslaget påvirker<br />
absorpsjonen i bølgeområdet 500‐2500nm. I praksis betyr det at for å utnytte <strong>solenergi</strong>en i<br />
<strong>betong</strong>konstruksjoner er det gunstig å tilsette <strong>betong</strong>en farge og overflatebehandle med<br />
sliping. Absorpsjonen økes på grunn <strong>av</strong> økt areal og synlig tilslag absorberer mer en ”vanlig”<br />
overdekt overflate.<br />
19
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
3.2.3 Måling <strong>av</strong> termisk emissivitet<br />
For å undersøke <strong>betong</strong>ens emissivitet i det infrarøde området benyttes termografering.<br />
Termokameraet måler stråling i bølgelengdeintervallet 7500‐13000 nm. Emissiviteten<br />
bestemmes ved å sammenligne <strong>betong</strong>en mot svart eltape som har emissivitet på ca 0,96.<br />
Utført: 27.03.12 Utført <strong>av</strong>: Boy‐Arne Boyle<br />
<strong>Høgskolen</strong> i <strong>Narvik</strong> Clara Good<br />
Victoria Windstad<br />
Utstyr<br />
Termokamera<br />
Svart eltape<br />
Betongprøver (se figur 8‐11)<br />
Varmeskap, 105 °C<br />
Beskrivelse<br />
Betongprøvene ble varmet til ca 70 °C i varmeskap. Før termografering ble det satt på et<br />
stykke svart eltape på hver prøve, se figur 11. Termokameraet er <strong>av</strong>hengig <strong>av</strong> korrekt<br />
innstilling <strong>av</strong> emissiviteten for å måle korrekt temperatur. Eltape har kjent emissivitet på<br />
0,96. Kameraet ble justert på ε = 0,96 for å måle temperaturen til eltapen nøyaktig. Når<br />
tapen ble satt på <strong>betong</strong>en regner man med at de oppnår lik temperatur etter en stund.<br />
Fokuset ble flyttet fra eltapen til <strong>betong</strong>en. Emissivitetsverdien ble justert inntil man målte<br />
samme temperatur hos <strong>betong</strong>en og eltapen.<br />
FIGUR 11: TERMOGRAFERING AV BETONGPRØVENE<br />
20
Resultater<br />
Emissivitet svart eltape: ca 0,96<br />
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
Undersøkelser i programmet FLIR satt emissiviteten til:<br />
Grå <strong>betong</strong>, (se figur 11, nr 2 fra venstre) – ca 0,94<br />
Gra <strong>betong</strong>, (se figur 11, nr 4 fra venstre) – ca 0,97<br />
Rød <strong>betong</strong>, (se figur 11, nr 1 fra venstre) – ca 0,92<br />
Rød <strong>betong</strong>, (se figur 11, nr 3 fra venstre) – ca 0,98<br />
Middelverdier for <strong>betong</strong>en:<br />
Grå <strong>betong</strong> ‐ 0,96<br />
Rød <strong>betong</strong> ‐ 0,95<br />
Konklusjon<br />
Resultatene viser at emissiviteten til <strong>betong</strong>en ligger på samme nivå som den svarte eltapen.<br />
Resultatene til den røde <strong>betong</strong>en <strong>av</strong>viker på 0,06. Årsaken til dette kan være ulik<br />
temperatur i <strong>betong</strong>en. I bølgelengdeintervallet mellom 7500‐13000 nm beskriver<br />
termograferingen <strong>betong</strong>ens emisjon <strong>av</strong> stråling på grunn <strong>av</strong> varmen tilført fra varmeskapet.<br />
En gunstig solabsorbator absorberer mest mulig solstråling og og emitterer minst mulig<br />
stråling i det infrarøde området. Resultatene ε = 0,96 og ε = 0,95 er ikke et gunstig resultat<br />
for utnyttelse <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong>, siden <strong>betong</strong>en vil stråle ut mye <strong>av</strong> energien den har<br />
absorbert.<br />
21
3.3 Forsøk<br />
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
3.3.1 Utstøping <strong>av</strong> <strong>betong</strong>prøver<br />
I sammenheng med utendørs eksperiment ble det etablert et testlaboratorie for å<br />
undersøke hvor mye <strong>solenergi</strong> som absorberes i <strong>betong</strong>. Parameteren som ble valgt for å<br />
undersøke dette er temperatur, som måles ved å støpe inn termokabler.<br />
Utført: Uke 4 – 9, 2012 Utført <strong>av</strong>: Victoria Windstad<br />
<strong>Høgskolen</strong> i <strong>Narvik</strong> Tore Pettersen<br />
Boy‐Arne Boyle<br />
Utstyr<br />
Sundolitt XPS<br />
Termokabel type T med teflon‐beskyttelse, Teck Instrument type T1‐0,2‐T<br />
Litex Monteringslim<br />
Sølvtape<br />
Sag<br />
Saks<br />
Avisoleringsstang<br />
Plastrør<br />
Limpistol<br />
Betong Weber B30<br />
Memory Hilogger, Hioki<br />
Beskrivelse<br />
Isolasjonen Sundolitt XPS ble skjært til og limt sammen med Litex Monteringslim i form vist i<br />
figur 12.<br />
22
Plassering <strong>av</strong> termokabler<br />
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
To lag Sundolitt XPS<br />
(120x50cm)<br />
3 <strong>betong</strong>plater innstøpt<br />
med termokabler<br />
(30x30x10cm)<br />
FIGUR 12: BETONGPRØVEN<br />
Termokabelen ble kuttet opp i lengde på 10 meter og <strong>av</strong>isolert med <strong>av</strong>isoleringstang.<br />
Tuppene ble tvinnet sammen og kuttet til 4 mm lengde. Alle kablene er merket i begge<br />
endene.<br />
For å kunne plassere termokablene mest mulig nøyaktig i midten <strong>av</strong> hver <strong>betong</strong>plate, ble<br />
termokablene nr 4 – 8 støpt inn i en plastsylinder. Her møtte vi på utfordringer på grunn <strong>av</strong><br />
at termokablene ikke kan ligge for langt inn i sylinderen. Nedbøyningen ikke skal overskride<br />
2 mm på grunn <strong>av</strong> at man studerer temperaturen i en dimensjon. Termokablene for plate A,<br />
B, C, D fikk for mye nedbøyning og måtte lages på nytt. Termokablene ble stukket ca 8 mm<br />
inn i sylinderen.<br />
Den 26.01.12 ble det støpt 6 sylindre med vanlig Weber B30 og den 06.02.12 6 sylindre med<br />
farget Weber B30. Hver blanding ble tilsatt litt Viscocrete for å gjøre massen lettere å<br />
bearbeide. Sylinderen ble holdt på skrå under støpingen for å unngå nedbøyning <strong>av</strong> kablene.<br />
Den 26.01.12 ble det støpt en terning for trykktesting.<br />
23
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
FIGUR 13: TERMOKABLER FESTET TIL SYLINDEREN FØR OG ETTER<br />
BETONGSTØP<br />
Sylindrene kunne ikke <strong>av</strong>formes etter en dag på grunn <strong>av</strong> at <strong>betong</strong>en ikke hadde herdet<br />
tilstrekkelig. Prøve E smuldret opp og måtte lages på nytt. De resterende sylindrene ble<br />
<strong>av</strong>formet etter ca 2 dager og lagt i vannbad under herdning. Under <strong>av</strong>forming viste det seg at<br />
enkelte termokabler satt veldig løst på grunn <strong>av</strong> <strong>betong</strong>ens l<strong>av</strong>e fasthet. Termokabel C7<br />
løsnet, men ble festet med Litex Monteringslim.<br />
Prøvene A‐F hadde sunket litt under størkning og herding. Vann kan ha lekket ut <strong>av</strong> hullene i<br />
sylinderen, eller gjennom sølvtapen i bunnen.<br />
Videre ble sylinderen festet i midten <strong>av</strong> formen med Sundolitt. Under <strong>betong</strong>sylinderen<br />
befinner det seg tre termokabler i ulik høyde, nr 1, 2 og 3. Termokabel nr 12 og 13 ble festet<br />
til en nylontråd i 5 cm høyde, i lik <strong>av</strong>stand fra siden og midten. Termokabel nr 11 ble limt til<br />
toppen <strong>av</strong> <strong>betong</strong>installasjonen, i posisjon over <strong>betong</strong>sylinderen. Termokablene T1 til T4 ble<br />
limt fast i høyre nedre hjørne på hver <strong>betong</strong>installasjon. Hver termokabel er merket ved<br />
utgangen <strong>av</strong> isolasjonen i tilfelle merkingen på kabelen skal løsne. Se vedlegg 5 for detaljert<br />
beskrivelse <strong>av</strong> plassering til termokablene.<br />
24
Kalibrering<br />
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
Etter at alle termokablene var festet til isolasjonen ble de kalibrert med en Memory<br />
Hilogger. Alle fungerende termokabler viste en temperatur på ca 19‐21 grader, som<br />
stemmer godt overens med romtemperaturen på laboratoriet. Det var et <strong>av</strong>vik på<br />
termokabel E8. Den viste temperatur på +/‐ 30 grader som tilsier at det er et brudd på<br />
kabelen.<br />
Betongstøp<br />
Støping <strong>av</strong> alle formene ble utført 28.02.12. Figur 14 viser posisjonering <strong>av</strong> termokablene før<br />
<strong>betong</strong>støp. I alt ble det brukt 10 sekker Weber B30 og 3 liter vann pr sekk. Det ble laget to<br />
blandinger, en blanding med vanlig Weber B30 og en blanding med farget Weber B30. Hver<br />
blanding ble tilsatt 40 gr Viscocrete for å gjøre massen lettere å bearbeide og for å unngå<br />
skade på termokablene.<br />
Plate 1 og 2 ble støpt først. Betongprøvene ble ikke vibrert eller håndstampet. Massen<br />
fordelte seg fint i formene og så ikke ut til å skade termokablene. Plate 3 og 4 fikk mer<br />
<strong>betong</strong> og litt høyere overdekking enn plate 1 og 2. Dette kan få en innvirkning på<br />
temperaturmålingene.<br />
Det ble i alt laget 12 terninger for trykktesting, testing med spektrofotometer og emissivitet.<br />
Disse terningene oppnådde 28 dagers fasthet 27.03.12.<br />
Herding<br />
FIGUR 14: SYLINDER MED TERMOKABLER I POSISJON FØR<br />
BETONGSTØP<br />
Betongen herdet under plast innendørs på <strong>betong</strong>‐ og anleggslaboratoriet i 28 dager med<br />
regelmessig vanning. Den viste ingen tegn til riss eller sprekker og oppnådde 28 dagers<br />
fasthet 27.03.12. Se figur 16 for ferdig utstøpte <strong>betong</strong>prøver.<br />
25
Avvik<br />
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
Klassifisering <strong>av</strong> <strong>av</strong>vik som kan oppstå under et eksperiment[1]:<br />
Grove feil: Avlesningsfeil, feilplassering <strong>av</strong> komma og bytting <strong>av</strong> tall grunnet<br />
manglende oppmerksomhet.<br />
Tilfeldige feil: dårlig oppløsning på instrumenter.<br />
Systematiske feil: Hysterese og friksjon i måleinstrumenter, bruk <strong>av</strong> ukalibrerte<br />
instrumenter, feil utført måling.<br />
Avviksvurdering for utstøping <strong>av</strong> <strong>betong</strong>prøver:<br />
Betongen Weber B30 hadde kornete konsistens og viste seg å smuldre lett opp. Dette<br />
er antageligvis på grunn <strong>av</strong> størrelsen på tilslaget.<br />
Prøvene A‐F sank under herding. Vann kan ha lekket ut gjennom hullene til kablene<br />
eller sølvtapen i bunnen. Dette kan gi konsekvenser for v/c tallet til <strong>betong</strong>en som er<br />
støpt i sylindrene.<br />
Posisjonen til termokabel nr 1 og 2 er vanskelig å kontrollere fordi de befinner seg i<br />
isolasjonen. Samtidig er <strong>av</strong>standen mellom 3 og 4 litt stor, ideelt sett skulle den være<br />
kortere for å observere hva som skjer i overgangen mellom de to ulike mediene.<br />
Platene 3 og 4 fikk mer <strong>betong</strong> i utstøpingen. Dette kan føre til at det oppstår ulik<br />
temperatur i overflaten sammenlignet med plate 1 og 2 på grunn <strong>av</strong> mer overdekking<br />
over termokabel nr 9. Kan også gi unøyaktige resultater for varmeovergangen i<br />
overflaten mellom <strong>betong</strong> og luft.<br />
Plasten som ble lagt på under herdingen har skapt en glatt hinne på overflaten <strong>av</strong><br />
<strong>betong</strong>en. Det kan gi innvirkning på absorberingsevnen.<br />
Posisjonen til alle kablene kan ikke sjekkes etter <strong>betong</strong>støp. Antar at de har samme<br />
posisjon som ved utforming, men dette kan ikke kontrolleres.<br />
26
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
3.3.2 Måling <strong>av</strong> absorpsjon <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong><br />
Solens effekt på <strong>betong</strong> skal måles ved å utføre et utendørs eksperiment med de utstøpte<br />
prøvesettene. Målingene utføres ved å sammenligne to soleksponerte prøvesett mot to<br />
prøvesett plassert i skyggen.<br />
3.3.2.1 Utendørs eksperiment 1<br />
Utendørs eksperiment 1 omfatter bestemmelse <strong>av</strong> absorpsjon <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong> med<br />
temperatur som parameter. Eksperimentet studerer <strong>betong</strong>prøver med lik geometri og ulik<br />
farge (grå/rød). Eksperiment 1 er et pilotforsøk hvor prøvene D og L testes ved utendørs<br />
temperaturmålinger for å tilpasse utendørs eksperiment 2 best mulig. Begge prøvene<br />
eksponeres for sol og registrerer temperaturen over et døgn. Data fra termokablene i<br />
<strong>betong</strong>en logges med 1 minutts intervall.<br />
Utført: 18.04.12 – 19.04.12 Utført <strong>av</strong>: Clara Good<br />
Tore Pettersen<br />
Victoria Windstad<br />
Utstyr<br />
Hioki 8422‐51 memory logger<br />
Betonginstallasjoner med termokabler<br />
Beskrivelse<br />
Termokablene ble koblet til loggeren 18.04.12 og logget romtemperaturen i ca 1 døgn før<br />
utendørs eksperiment startet. Prøvene ble plassert på parkeringsplassen utenfor <strong>betong</strong> og<br />
anleggslaboratoriet og logget temperaturen i et døgn. Meteorologisk data er angitt i vedlegg<br />
6. Visuell observasjon angir sol og delvis skyet forhold.<br />
Vinkel: Horisontalt på bakken<br />
Prøvene ble satt ut: 19.04.12 kl 14.00, logging startet ca 17.00<br />
27
Resultat<br />
Temperatur (°C)<br />
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
Graf 3 viser oversikt over temperaturforløpet i <strong>betong</strong>ens overflate under eksperiment 1.<br />
Posisjonen til L9, D9, L8, D8 er beskrevet i vedlegg 5, figur 17. Temperaturen i <strong>betong</strong>en<br />
stiger eksponentielt der temperaturen stiger lineært. Denne observasjonen trekkes kun ut<br />
fra målingen i eksperiment 1 og kan være tilfeldig. Målingene viser at rød <strong>betong</strong> er varmere<br />
enn grå <strong>betong</strong>, og absorberer mer <strong>solenergi</strong> (ca 7 °C varmere), jfr graf 3.<br />
Avvik<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
‐5<br />
15:36:00 20:24:00 01:12:00 06:00:00 10:48:00 15:36:00<br />
Avviksvurdering for utendørs eksperiment 1:<br />
Graf 3: Absorpsjon <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong><br />
Tid (19.04.12‐20.04.12)<br />
Termokablene ble kalibrert i forkant <strong>av</strong> eksperimentet, men ukjent om kalibreringen<br />
var tilstrekkelig.<br />
Betonginstallasjonene ble plassert på asfaltert parkeringsplass. Omgivelser med<br />
svarte flater kan påvirke temperaturmålingene.<br />
Tvungen konveksjon er ikke målt i eksperimentet og kan redusere eller ta bort<br />
temperaturøkningen <strong>solenergi</strong>en gir.<br />
Eksperimentet ser på global/totalstråling. Bildet er komplisert med direkte stråling,<br />
diffus stråling, reflektert stråling og total innstråling, jfr 2.2.1 Definisjoner.<br />
Solstråling måles gjennom temperatur som parameter, som gir et forenklet bilde <strong>av</strong><br />
virkeligheten.<br />
Solstråling er ikke målt instrumentelt og baserer seg på visuelle observasjoner.<br />
28<br />
L9 ‐ Rød<br />
D9 ‐ Standard<br />
L8 ‐ Rød<br />
D8 ‐ Standard<br />
Lufttemperatur
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
Meteorologiske data er utført 3,9 km fra eksperimentet og kan være unøyaktige i<br />
forhold til lokale forhold rundt eksperimentet. Meteorologiske data med som en<br />
dokumentasjon <strong>av</strong> værforhold i tillegg til visuelle observasjoner.<br />
Termokabelens fremstillingstoleranse er i henhold til NEK EN 60584, klasse 1 og kan<br />
gi små <strong>av</strong>vik.<br />
Betongprøvene ble plassert i horisontal vinkel. Ved å plassere dem i vinkel mot<br />
solretningen kan absorpsjonen økes, jfr 2.2.1 Strålingsvinkel.<br />
Vinkel for solretningen varierer i løpet <strong>av</strong> året. Eksakt vinkel under eksperiment 2 kan<br />
beregnes ved hjelp <strong>av</strong> formler i vedlegg 9.<br />
Under eksperiment 1 kan det ha forekommet systematiske feil.<br />
Konklusjon<br />
Pilotforsøket viser at termokablene fungerer og målingen var vellykket.<br />
Resultatene fra Graf 3 viser at grå og rød <strong>betong</strong> har samme temperatur i overflaten ved<br />
utsettelse 19.04.12 kl 14.00. Temperaturen mellom grå og rød overflate begynner å <strong>av</strong>vike<br />
ca fra kl. 0900, som er omtrentlig tidspunkt for soleksponering. Temperaturforskjellen øker<br />
og har ca kl.16.00 3 °C forskjell. Rundt kl. 15:36 faller temperaturen. Årsaken til dette er at<br />
solen gikk bak en installasjon på taket til <strong>Høgskolen</strong> i <strong>Narvik</strong> og kastet skygge på prøvene.<br />
Dette viser effekten <strong>av</strong> solstråling på temperaturen i <strong>betong</strong>en.<br />
På grunn <strong>av</strong> solstråling er temperaturen i <strong>betong</strong>ens overflate høyere enn utendørs<br />
temperatur mellom kl. 09:00 og 15:36.<br />
29
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
3.3.2.2 Utendørs eksperiment 2<br />
Utendørs eksperiment 2 omfatter bestemmelse <strong>av</strong> absorpsjon <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong> med<br />
temperatur som parameter. Eksperimentet studerer <strong>betong</strong>prøver med lik geometri og ulik<br />
farge (grå/rød). To <strong>av</strong> <strong>betong</strong>prøvene eksponeres for sol, mens to <strong>betong</strong>prøver dekkes til.<br />
Data fra termokablene i <strong>betong</strong>en logges med 1 minutts intervall.<br />
Utført: 03.05.12‐07.05.12 Utført <strong>av</strong>: Clara Good<br />
<strong>Høgskolen</strong> i <strong>Narvik</strong> Tore Pettersen<br />
Victoria Windstad<br />
Utstyr<br />
CR1000 Campbell Scientific data logger med 7 AM25T multiplexers<br />
Skrujern<br />
4 <strong>betong</strong>prøver med termokabler<br />
Presenning og tau<br />
Beskrivelse<br />
148 termokabler (se vedlegg 5) ble koblet til multiplexers i dataloggeren CR1000 fra<br />
Campbell Scientific. Detaljert oversikt over koblingen finnes i vedlegg 8.<br />
Betonginstallasjonene ble plassert på taket til <strong>Høgskolen</strong> i <strong>Narvik</strong> med tillatelse <strong>av</strong> Statsbygg,<br />
se figur 15. Plasseringen <strong>av</strong> <strong>betong</strong>installasjonene gir gode solforhold og omgivelsene kaster<br />
ikke skygge i løpet <strong>av</strong> et døgn. De tildekte prøvene ble dekt <strong>av</strong> presenning som ble bundet<br />
fast med tau. Loggingen begynte 03.05.12 kl 15:44 og ble <strong>av</strong>sluttet 07.05.12 kl 08:54. Visuell<br />
observasjon <strong>av</strong> værforhold 03.05.12‐05.05.12 angir sol og delvis skyet forhold. Den 06.05.12<br />
angir visuell observasjon overskyet forhold. For detaljert meteorologiske data under<br />
eksperimentet, se vedlegg 7.<br />
Vinkel: Horisontalt på taket<br />
30
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
FIGUR 15: OVERSIKT OVER PLASSERING AV BETONGPRØVER UNDER UTENDØRS EKSPERIMENT 2<br />
FIGUR 16: SOLEKSPONERTE BETONGPRØVER DEF, GRÅ OG JKL, RØD<br />
Resultater<br />
Data fra termokablene ble logget hvert minutt. Resultatene viser gjennomsnittsverdier for<br />
prøvene ABC, DEF, GHI, JKL, T1/T3 og T2/T4. Prøvene DEF, JKL og T2/T4 var eksponert for sol,<br />
mens ABC, GHI og T1/T3 var dekt til. Målingene fra 06.05.12 viser l<strong>av</strong>ere temperatur enn<br />
målinger utført 04.05.12 og 05.05.12. Årsaken til dette er overskyet vær og begrenset<br />
solstråling på prøvesettene.<br />
31
Soleksponerte prøver<br />
Temperatur (T)<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
‐10<br />
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
Graf 4 viser temperaturen til soleksponert <strong>betong</strong> og temperatur i omgivelsene under<br />
eksperiment 2. Resultatene bekrefter målingene fra eksperiment 1 hvor<br />
temperaturfordelingen i <strong>betong</strong>ens overflate viser et repeterende mønster som<br />
sammenfaller med sinuskurven.<br />
Ved hjelp <strong>av</strong> Classpad 330, ”sinusoidal reg” er en tilnærmet gjennomsnittlig funksjon for<br />
absorpsjon <strong>av</strong> solstråling, uttrykt ved T(t), beregnet for DEF, GRÅ og JKL, RØD:<br />
asin (3.1)<br />
DEF, GRÅ:<br />
Å 7,0780885 sin0,2659929 0,9977444 7,1020627 (3.2)<br />
Varmemengden i løpet <strong>av</strong> tidsperioden kan beregnes ved arealet under temperaturkurven<br />
og x‐aksen i graf 4. Grensene er satt fra 0 til 24 timer, den 05.05.12:<br />
A 24t = 167,7754 ≈ 167,8°Ctime<br />
Gjennomsnittlig ekstremalpunkter fra (3.2):<br />
Toppunkt = 14,165 ≈14,2 °C Bunnpunkt = 0,0573 ≈ 0,06 °C<br />
JKL, RØD:<br />
Graf 4: Gjennomsnitt <strong>av</strong> soleksponerte prøver<br />
0<br />
00:00:00<br />
‐5<br />
00:00:00 00:00:00 00:00:00 00:00:00 00:00:00<br />
Ø 7,58131 sin0,2650483 1,0485859 8,1190387 (3.3)<br />
Varmemengden i løpet <strong>av</strong> tidsperioden:<br />
Tid (03.05.12 ‐ 07.05.12)<br />
32<br />
DEF, GRÅ:<br />
JKL, RØD:<br />
T2, T4:
A 24t = 192,627603 ≈ 192,6°Ctime<br />
Gjennomsnittlig ekstremalpunkter fra (3.3):<br />
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
Toppunkt = 15,65 ≈ 15,7 °C Bunnpunkt = 0,5509 ≈ 0,6 °C<br />
Tilnærmet gjennomsnittlig funksjon for temperaturforløpet til T2,T4 er beregnet ved hjelp <strong>av</strong><br />
Classpad 330 ”linear reg”:<br />
(3.4)<br />
T2,T4:<br />
3,030719 0,0121194 (3.5)<br />
Varmemengden i løpet <strong>av</strong> tidsperioden:<br />
A 24t =80,1834°Ctime<br />
Potensialet til å utnytte <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong> ligger i differansen mellom varmemengden til<br />
DEF, GRÅ, JKL, RØD og T2, T4. Her er temperaturen i <strong>betong</strong>ens overflate er høyere enn<br />
temperaturen i luften. Graf 4 illustrerer arealet under kurvene. DEF, GRÅ er bak JKL, RØD på<br />
grunn <strong>av</strong> høyere temperatur hos JKL,RØD.<br />
Forskjellen i energimengden til grå og rød <strong>betong</strong> er:<br />
DEF, GRÅ: 167, 8 ‐ 80, 2 = 87, 6°Ctime<br />
JKL, RØD: 192, 6 – 80, 2 = 112, 4°Ctime<br />
33
Temperatur (T)<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
‐5<br />
‐10<br />
Tildekte prøver<br />
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
Graf: Gjennomsnitt <strong>av</strong> soleksponerte prøver ‐<br />
Varmemengde i løpet <strong>av</strong> tidsperioden<br />
16:00:00<br />
20:00:00<br />
00:00:00<br />
04:00:00<br />
08:00:00<br />
12:00:00<br />
16:00:00<br />
20:00:00<br />
00:00:00<br />
04:00:00<br />
08:00:00<br />
12:00:00<br />
16:00:00<br />
20:00:00<br />
00:00:00<br />
04:00:00<br />
08:00:00<br />
12:00:00<br />
16:00:00<br />
20:00:00<br />
00:00:00<br />
04:00:00<br />
08:00:00<br />
Tid (03.05.12 ‐ 07.05.12)<br />
Prøvene ABC, GRÅ og GHI, RØD ble dekt til for å undersøke om temperaturen i <strong>betong</strong>en<br />
skyldes <strong>solenergi</strong> og er en referanse til resultatene i Graf 4. Prøvene ble dekt til med en<br />
presenning, som beskyttet mot solstråling og tvungen konveksjon. Hvis man studerer grafen<br />
T1,T3 ser man at temperaturen varierer fra ca 26 °C til ‐6 °C. Utendørs temperatur fra Graf 4<br />
viser at virkelig utendørs temperatur var l<strong>av</strong>ere enn dette. Virkningen <strong>av</strong> å dekke til prøvene<br />
kan sammenlignes med effekten <strong>av</strong> et drivhus.<br />
34<br />
DEF, GRÅ<br />
JKL, RØD<br />
Temperatur
Temperatur (T)<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
Varmekapasitet i <strong>betong</strong>en<br />
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
0<br />
00:00:00 00:00:00 00:00:00 00:00:00 00:00:00 00:00:00<br />
‐5<br />
‐10<br />
For å undersøke hvor mye varme som er lagret i <strong>betong</strong>ens øverste lag ved forskjellig farge<br />
hentes det ut data fra E, GRÅ og L, RØD på samme tidspunkt. Data kommer fra termokablene<br />
E9, E10, L9 og L10, se vedlegg 5, figur 17.<br />
Tidspunkt for målingen: 05.05.12, kl. 16.02<br />
Varmeenergi knyttet til spesifikk varmeenergi:<br />
∆ (3.6)<br />
Massen beregnes som sjiktet mellom prøvesettenes termokabel nr 9 og 10, og satt til 2 mm.<br />
Densiteten er beregnet gjennom forsøk i vedlegg 1.<br />
∙ (3.7)<br />
0,03 ∙ 0,03 ∙ 0,002 ∙ 2,19 <br />
3,942 ∙ 10 (3.8)<br />
GRÅ BETONG:<br />
Å 3,942 ∙ 10 ∙ 880<br />
∙ 16,67°C 16,09°C 2,012 ∙ 10 J 2,012 ∙ 10 Ws<br />
c: Spesifikk varmekapasitet [16]<br />
Graf 6: Gjennomsnitt <strong>av</strong> tildekte prøver<br />
Tid (03.05.12 ‐ 07.05.12)<br />
35<br />
ABC, GRÅ:<br />
GHI, RØD:<br />
T1, T3:
RØD BETONG:<br />
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
Ø 3,942 ∙ 10 ∙ 880<br />
∙ 18,86°C 17,25°C 5,585 ∙ 10 J 5,585 ∙ 10 Ws<br />
Avvik<br />
Avviksvurdering for utendørs eksperiment 2:<br />
Termokablene ble ikke kalibrert mens de var logget til CR1000 Campbell Scientific,<br />
bare til Hioki Memory Logger i utendørs eksperiment 1. Man kan likevel observere at<br />
de har sammen temperatur de første timene under logging.<br />
Betonginstallasjonene ble plassert på tak med omkringliggende svart takpapp.<br />
Omgivelser med svarte flater kan påvirke absorpsjonen.<br />
Tvungen konveksjon er ikke målt i eksperimentet og kan redusere eller ta bort<br />
temperaturøkningen <strong>solenergi</strong>en gir.<br />
Eksperimentet ser kun på global/total stråling. Bildet er komplisert med direkte<br />
stråling, diffus stråling, reflektert stråling og total innstråling, jfr 2.2.1 Definisjoner.<br />
Solstråling måles gjennom temperatur som parameter, som gir et forenklet bilde <strong>av</strong><br />
virkeligheten.<br />
Solstråling er ikke målt instrumentelt og baserer seg på visuelle observasjoner.<br />
Noruts værstasjon for solstråling og værdata fikk teknisk feil under eksperimentet og<br />
målingene ble tapt.<br />
Meteorologiske data er utført 3,9 km fra eksperimentet og kan være unøyaktige i<br />
forhold til lokale forhold rundt eksperimentet. Meteorologiske data er med som en<br />
dokumentasjon <strong>av</strong> værforhold i tillegg til visuelle observasjoner.<br />
Termokabelens fremstillingstoleranse er i henhold til NEK EN 60584, klasse 1 og kan<br />
gi små <strong>av</strong>vik.<br />
Betongprøvene ble plassert i horisontal vinkel. Ved å plassere dem i vinkel mot<br />
solretningen kan absorpsjonen økes, jfr 2.2.1 Strålingsvinkel.<br />
Vinkel for solretningen varierer i løpet <strong>av</strong> året. Eksakt vinkel under eksperiment 2 kan<br />
beregnes ved hjelp <strong>av</strong> formler i vedlegg 9.<br />
Under eksperiment 2 kan det ha forekommet grove feil eller systematiske feil.<br />
Konklusjon<br />
Resultatene fra eksperiment 2 viser at temperaturen i <strong>betong</strong>ens overflate sammenfaller<br />
med sinusskurven. Rød <strong>betong</strong> absorberer mest <strong>solenergi</strong> og har størst potensial for<br />
utnyttelse <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong>. Per 05.05.12 kl 16.02 hadde <strong>betong</strong>en lagret 2,012∙ 10 ‐3 J<br />
(grå <strong>betong</strong>) og 5,585 ∙10 ‐3 J (rød <strong>betong</strong>).<br />
36
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
4. Diskusjon<br />
Resultatene fra utendørs eksperiment 1 og 2 viser tendenser som sammenfaller med<br />
sinusskurven. Eksperimentene er utført på forenklet måte, og må studeres over lengre tid<br />
for å gi håndfaste, kvalitetssikrede resultater.<br />
Potensialet under gitt forhold i eksperiment 2 gir:<br />
Å 2,012 ∙ 10 J 2,012 ∙ 10 J (3.9)<br />
Ø 5,585 ∙ 10 J 5,585 ∙ 10 J (3.10)<br />
For sammenlikning er 1 J = 2.78×10 −7 kWh = 2.39×10 −4 kcal.<br />
Å 2,012 ∙ 10 5,5889 ∙ 10 0,0000559 <br />
Ø 5,585 ∙ 10 2,0 ∙ 10 0,000001551 <br />
Differansen mellom QGRÅ og QRØD er 3,573∙10 ‐3 J. Dette gir 9,91667 ∙ 10 ‐10 kWh og<br />
0,000000992 Wh.<br />
Det er naturlig å anta at svart farge i <strong>betong</strong>en vil gi bedre resultater. For å forbedre<br />
resultatet i eksperiment 2 kan man plassere <strong>betong</strong>prøvene i vinkel mot solens asimut.<br />
Målinger fra spektrofotometer viser også at det er gunstig å slipe overflaten. Årsaken til at<br />
<strong>betong</strong>en absorberer mer med slipt overflate kan være at synlig tilslag absorberer mer i<br />
tillegg til større areal på overflaten.<br />
Vurdering som kilde til aktiv og passiv solvarme<br />
Aktiv solvarme krever et teknisk anlegg som består <strong>av</strong> solfanger, varmelager og et<br />
varmefordelingssystem. Solvarmen som ble lagret i <strong>betong</strong>ens overflate under eksperiment<br />
2 vurderes til å være for l<strong>av</strong> for at aktiv utnyttelse skal være energieffektivt. I tillegg viser<br />
resultatene fra spektrofotmetermålingene at <strong>betong</strong> ikke er en gunstig solabsorbator. Aktiv<br />
utnyttelse vil kreve tekniske anlegg og store økonomiske investeringer og vedlikehold. Av<br />
den grunn evalueres passiv utnyttelse som det beste alternativ ut fra resultatene i utendørs<br />
eksperiment 2.<br />
Aktiv utnyttelse <strong>av</strong> termisk masse er derimot et bedre alternativ og kan skje ved indirekte<br />
varmeutveksling med omgivelsene. Termisk masse utnyttes da ved hjelp <strong>av</strong> luft – eller<br />
vannsirkulasjon. [14]<br />
Passiv utnyttelse <strong>av</strong> termisk masse baserer seg på et enkelt prinsipp: eksponerte<br />
<strong>betong</strong>overflater. Mange nye blokkleiligheter utformes for eksempel i dag med etasjeskillere<br />
<strong>av</strong> <strong>betong</strong> og eksponerte <strong>betong</strong>overflater i vegger og tak. Tendensen er mindre vanlig for<br />
småhusbebyggelse men antas å øke med årene. I større næringslokaler og skoler er det<br />
derimot vanlig å utnytte termisk masse ved eksponerte <strong>betong</strong>overflater. [14]<br />
37
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
Passiv solvarme kan utnytte solvarmen med en solakkumulerende vegg/trombevegg.<br />
Trombeveggen utformes med et veggelement i høy termisk masse, overflatebehandlet med<br />
svart maling og tildekt <strong>av</strong> et glassfelt. Mellomrommet mellom glassfeltet og <strong>betong</strong>veggen vil<br />
da fungere som et drivhus, som de tildekte prøvene i utendørs eksperiment 2. Andre<br />
muligheter er[14] :<br />
Termoaktivbygningssystem med luftsirkulasjon<br />
Betongkulvert for luftinntak<br />
Termoaktivbygningssystem med vannsirkulasjon<br />
Vakuumisolasjonspaneler i sandwichelementer<br />
Isolasjon med aerogel<br />
Poly<strong>betong</strong><br />
Faseforandring/Phase Change Materials (PCM)<br />
5. Konklusjon<br />
Økt fokus på miljø og klimaendringer fører til at næringslivet ønsker nye muligheter for<br />
<strong>betong</strong> som energieffektivt byggemateriale. Hovedoppg<strong>av</strong>en har kartlagt og tallfestet<br />
potensialet som ligger i soleksponert <strong>betong</strong>. Solenergi er en kompleks energikilde og<br />
målingene gir et forenklet bilde <strong>av</strong> virkeligheten. Resultatene viser at <strong>betong</strong> tilsatt røde<br />
fargepigmenter lagrer varme fra sola bedre enn vanlig standard grå <strong>betong</strong>. Eksperimentet<br />
har ikke tilstrekkelige data til en sikker konklusjon, men bygget på de data som er presentert<br />
ser man tydelig at rød farge alltid har varmere eller lik overflate som grå <strong>betong</strong>. Dette<br />
medfører at energimengden som <strong>betong</strong>overflaten absorberer fra sola er høyere i rød<br />
<strong>betong</strong> enn grå <strong>betong</strong>. Resultatene viser også at rød <strong>betong</strong> absorberer mer energi enn<br />
standard grå <strong>betong</strong>. Absorpsjonen kan økes ved overflatebehandling (sliping).<br />
Varmen som er lagret i <strong>betong</strong>ens røde og grå overflate på høyeste temperaturmålingen er<br />
svært l<strong>av</strong> målt i kWh. I sammenheng med resultatene fra spektral absorbans viser dette at<br />
<strong>betong</strong> ikke egner seg som en solabsorbator.<br />
38
6. Referanser<br />
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
1. Enøk i bygninger – Effektiv energibruk, NTNU, SINTEF, Universitetsforlaget AS 1992,<br />
Gyldendal Norsk Forlag AS 2007, side: 103, 154, 167, 155, 157, 139<br />
2. TBA4122 Bygnings ‐ og konstruksjonsmaterialer, Rolf Andre Bohne, Arne Aalberg,<br />
Kompendium høsten 2011, side: 107, 108, 106, 107<br />
3. Store Norske Leksikon: Wiens forskyvningslov: http://snl.no/Wiens_forskyvningslov<br />
4. Byggnadsmaterial – Uppbyggnad, tillverkning och egenskaper, Per Gunnar Burström,<br />
Studentlitteratur, Polen 2009, side: 49,<br />
5. Lide, D<strong>av</strong>id R. (2009). Handbook of Chemistry and Physics (90 ed.). Boca Raton,<br />
Florida: CRC Press. p. 2‐65.<br />
6. Termisk masse og klimatisering <strong>av</strong> bygninger – en oversikt tilrettelagt for byggherrer,<br />
arkitekter og rådgivende ingeniører, kompendium, Bygg Uten Grenser, SINTEF, side: 3<br />
7. Norsk Standard: NS‐EN ISO 6946<br />
8. Store Norske Leksikon: Solenergi: http://snl.no/<strong>solenergi</strong><br />
9. Store Norske Leksikon: Sola: http://snl.no/Sola<br />
10. Miljöfysik – Energi för hållbar utveckling, Mats Areskog, Studentlitteratur, Andra<br />
upplagan, side:105,106,107, 343,<br />
11. NOU 1998:11, Regjeringen, Olje og energidepartementet, 23.1.1 Ressursgrunnlag:<br />
http://www.regjeringen.no/nb/dep/oed/dok/NOU‐1998‐11/24/1/2.html?id=349200<br />
12. Varmelære del 1 og 2,Bjørn Reidar Sørensen, forelesningsmateriale <strong>Høgskolen</strong> i<br />
<strong>Narvik</strong>, Sivilingeniørutdanningen<br />
13. Applied PHOTOVOLTAICS, Stuart R. Wenham, Martin A. Green, Muriel E. Watt og<br />
Richard Corkish, 2. Utg<strong>av</strong>e, Earthscan 2007, side: 251,252<br />
14. Økt fokus på Miljø og Klimaendringer – nye muligheter for <strong>betong</strong>, Rapport nr 2,<br />
Norsk <strong>betong</strong>forening, 2010, side: 17 ‐ 27<br />
15. Spektrofotometer, Store Norske Leksikon, www.snl.no/spektrofotometer<br />
16. Betongelementboka Bind E, tabell E 2.1: www.<strong>betong</strong>element.no/<strong>betong</strong>bok/bindE<br />
39
7. Vedlegg<br />
Vedlegg 1 – Trykktesting <strong>av</strong> <strong>betong</strong><br />
HØGSKOLEN I NARVIK<br />
BETONGPRØVESTASJONEN<br />
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
Prøving <strong>av</strong> herdet/utboret <strong>betong</strong><br />
Trykkfasthetsprøving( NS‐EN 858‐1)<br />
Oppdrag for: <strong>Høgskolen</strong> i <strong>Narvik</strong>/Norut <strong>Narvik</strong><br />
Referanse: Victoria Windstad<br />
Byggeplass/støpested: Betonglaboratoriet ved <strong>Høgskolen</strong> i <strong>Narvik</strong><br />
Emballasje: Ingen<br />
Prøvetype: Terning<br />
Ankomstdato: 28.02.2012<br />
Støpedato: 28.2.12<br />
Trykkprøvedato 27.03.2012<br />
Prøve Prøve<br />
GRÅ RØD<br />
Lengde terning, L [mm] 100 100<br />
Bredde terning, D [mm] 100 100<br />
Høyde terning H 98 97<br />
Masse, M [g] 2 047 2 088<br />
Volum, V w 894 922<br />
Romdensitet [kg/m³] 2 290 2 265<br />
Høyde‐<br />
/Lengdeforhold H/D 1,00 1,00<br />
Bruddlast [N] 358 000 345 000<br />
Trykkflate (areal) [mm²] 10 000 10 000<br />
Trykkfasthet [N/mm²] 36 35<br />
(80% kr<strong>av</strong>et) 44,8 43,1<br />
40
Vedlegg 2 – Datablad Weber B30<br />
WeberB30<br />
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
Tørrmørtel til bruk ved støping, muring og reparasjoner.<br />
Høy fasthet<br />
Frostsikker<br />
til inn‐/ utvendig bruk<br />
Produktbeskrivelse<br />
Weber B30 er en tørrmørtel som kun skal blandes med vann for å få en bruksferdig mørtel<br />
for støping, muring og reparasjoner. Weber B30 er basert på sement og natursand.<br />
Bruksområde<br />
Weber B30 er spesielt godt egnet innvendig og utvendig når man ønsker høyere fasthet og<br />
større støpetykkelser enn ved bruk <strong>av</strong> Weber B20. Benyttes til påstøp.<br />
Støpearbeider<br />
For å oppnå best mulig resultat:<br />
Sørg for god blanding; homogen <strong>betong</strong><br />
Bruk riktig mengde vann. Økt vannmengde gir l<strong>av</strong>ere fasthet og større svinn<br />
Sørg for god komprimering. Dette er særlig viktig ved jordfuktig masse<br />
Betong som har begynt å herde må ikke benyttes. Den skal ikke blandes med vann for å få<br />
tilbake bearbeidelighet.<br />
Forbehandling<br />
Alle flater som kommer i kontakt med mørtelen må være rene. Løse partikler, slam, sot, fett<br />
osv. må fjernes, da det vil føre til dårlig vedheft. Sterkt sugende flater bør fuktes med vann<br />
eller helst grunnes med Weber REP 05 Heftbro.<br />
Blanding<br />
Weber B30 blandes maskinelt ca. 5 minutter med 2,5‐3,4 liter vann pr. sekk, <strong>av</strong>hengig <strong>av</strong><br />
ønsket konsistens.<br />
‐ Jordfuktig: Ca. 2,5 liter/sekk<br />
‐ Støp: Ca. 3‐3,4 liter/sekk<br />
41
Påføring<br />
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
Ved større tykkelser skal <strong>betong</strong>en komprimeres for hvert sjikt på 30 cm. Bruk helst en slank<br />
vibrator.<br />
Vær oppmerksom på<br />
Vinterhåndtering:<br />
Ved l<strong>av</strong>ere temperaturer enn +5 °C, eller hvis det er fare for minusgrader de første døgnene,<br />
kan Weber B30 tilsettes Weber Antifrost for frysepunktnedsetting. Ved l<strong>av</strong>e temperaturer<br />
må forholdsregler som oppvarming, tildekking osv. gjøres, da <strong>av</strong>binding og herding er meget<br />
langsom eller nesten stopper opp ved temperaturer under 5 °C. Forsøk derfor å få<br />
utgangstemperaturen på mørtelen på +20 °C ved f.eks. å bruke varmt vann til blandingen.<br />
Vær i tillegg oppmerksom på faren for rask uttørking <strong>av</strong> mørtelen i forbindelse med<br />
oppvarming ved l<strong>av</strong>e temperaturer. Tiltak for vinterarbeid beskrevet i NS 3420 må følges.<br />
Miljø/sikkerhetstiltak<br />
Sammen med fuktighet og vann virker Weber B30 aggressiv mot hud og på slimhinner i<br />
øyne, nese og svelg på samme måte som andre sementbaserte produkter. Bruk derfor<br />
hansker, støvmaske og briller der det er fare for sprut. Weber B30 inneholder ingen andre<br />
helsefarlige stoffer. For ytterligere informasjon, se gjeldende sikkerhetsdatablad.<br />
Merknader<br />
Informasjonen som er gitt i dette datablad bygger på vår nåværende kunnskap og erfaring<br />
om produktet. All ovenstående informasjon må betraktes som retningsgivende. Det er<br />
brukerens ansvar å påse at produktet er egnet for tilsiktet anvendelse samt utføre<br />
egenkontroll. Brukeren står ansvarlig dersom produktet blir anvendt til andre formål enn<br />
anbefalt eller ved feil utførelse. Vi står gjerne til rådighet for veiledning i bruk <strong>av</strong> våre<br />
produkter.<br />
42
Produktspesifikasjon<br />
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
Materialforbruk Ca. 20 kg / m² og cm tykkelse<br />
Påføringstemperatur Over +5 °C<br />
Vannbehov Veil. <strong>av</strong>hengig <strong>av</strong> bruksområdet • 2,53,4 liter pr. 25 kg sekk<br />
Vann/sement forhold 0,45‐0,6<br />
Bindemiddel Sement<br />
Tilslag Natursand 0–4 mm<br />
Brukstid Ca. 2 timer ved +20 °C<br />
Frostbestandighet God, men anbefales ikke der det er kloridbelastning<br />
Frostbestandighet Ja<br />
Frostbestandighet God<br />
PRnummer 85870<br />
Trykkfasthet<br />
1 døgn > 10 MPa<br />
7 døgn > 25 MPa<br />
28 døgn > 35 MPa<br />
Bøyestrekkfasthet<br />
1 døgn > 3 MPa<br />
7 døgn > 5 MPa<br />
28 døgn > 6 MPa<br />
43
Vedlegg 3 ‐ Datablad Sundolitt XPS<br />
Sundolitt XPS 200<br />
Bruksområde:<br />
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
• Telesikring og isolasjon for store kr<strong>av</strong> til trykkstyrke.<br />
• Isolering <strong>av</strong> omvendte tak, terrasser, parkeringsdekker.<br />
• Isolering <strong>av</strong> støttemurer.<br />
• Isolering <strong>av</strong> veier og innkjørsler.<br />
• Isolering i kunstgressbaner og idrettsanlegg.<br />
• Isolering <strong>av</strong> industrigulv, kjøle‐ og fryserom etc.<br />
• Isolering i udrenert grunn osv.<br />
Alle produkter er fri for flammehemmere og HKFK / HFK<br />
Spesifikasjoner<br />
Trykkfasthet Kortidslast 10 % def. 200 kPa<br />
Trykkfasthet Langtidslast 50 år 2% def. 90 kPa<br />
Varmekonduktivitet: (W/mK) deklarert verdi, λdekl 34‐37 <strong>av</strong>hengig <strong>av</strong> tykkelse<br />
Standardformat (lxb) mm 585 x 1185<br />
Tykkelser (mm) Lagerført 30,50,70,100 mm, etter ordre 40,60,80mm<br />
E‐Modul, korttid Mpa 7,5<br />
Brannegenskaper (klasse) F<br />
Kant Fals<br />
44
Vedlegg 4 ‐ Datablad Termokabel<br />
Termoelementtråd isolert<br />
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
Termokablene som er benyttet i eksperimentet er levert <strong>av</strong> Teck Skotselv, Instrumentering,<br />
www.hypteck.no<br />
Produktnummer: 0003501IEc<br />
Isolasjonen er beregnet for temperaturområdet ‐75‐ +260°C<br />
Nøyaktigheten på termokabelen er i henhold til NEK EN 60584, klasse 1.<br />
Tråden har legeringen kobber / kobber‐konstantan og er beregnet for måleområdet ‐270 +<br />
400°C.<br />
45
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
Vedlegg 5 – Oversikt over termokabler<br />
Oversikten viser innvendig plassering <strong>av</strong> innstøpte termokabler. Termokablene er<br />
nummerert for å holde oversikt over plasseringen. Figur 17 viser en <strong>betong</strong>plate. I alt er det<br />
støpt 12 <strong>betong</strong>plater fordelt på 4 former med isolasjon, se figur 18.<br />
Type Antall plater Målepunkter/plate Antall målepunkter<br />
Standard <strong>betong</strong> 6 12 72<br />
Innfarget <strong>betong</strong> 6 12 72<br />
Totalt 12 ‐ 144<br />
5 cm<br />
5 cm<br />
Betongstøpt sylinder<br />
Sundolitt XPS<br />
13<br />
FIGUR 17: OVERSIKT OVER TERMOKABLER<br />
46<br />
3<br />
2<br />
1<br />
10<br />
9 8<br />
7<br />
6<br />
5<br />
4<br />
12<br />
Betong
A<br />
D<br />
G<br />
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
J K<br />
L<br />
FIGUR 18: OVERSIKT OVER ALLE BETONGINSTALLASJONENE, MED GRÅ OG RØD FARGE. T1 TIL T4 ANGIR<br />
TEMPERATUREN I OMGIVELSENE.<br />
B<br />
E<br />
H<br />
47<br />
C<br />
F<br />
I<br />
T1<br />
T2<br />
T3<br />
T4
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
Vedlegg 6 – Meteorologisk data for <strong>Narvik</strong> 19. til 20. april 2012<br />
Dato: 19. – 20. april 2012 Kilde: Meteorologisk Institutt ‐ www.yr.no<br />
Start: 19.04.12 kl 17:00 Slutt: 19.04.12 kl 16:19<br />
Meteorologiske data er fra <strong>Narvik</strong> lufth<strong>av</strong>ns målestasjon. Stasjonen ligger i <strong>Narvik</strong> kommune,<br />
31 m o.h. Den er den nærmeste offisielle målestasjon og ligger 3,9 km fra målingene ved<br />
<strong>Høgskolen</strong> i <strong>Narvik</strong>. Stasjonen ble opprettet i september 1975. Stasjonen måler temperatur<br />
og vind. Det mangler normaler for nedbør. Det kan mangle data i observasjonsperioden.<br />
Visuelle observasjoner under eksperimentet angir værforhold skyet/delvis sol og ingen<br />
nedbør.<br />
Observasjoner for <strong>Narvik</strong> lufth<strong>av</strong>n målestasjon 19. april 2012<br />
Temperatur<br />
Vind<br />
Tidsp. Vær<br />
Målt Maks Min<br />
Nedbør<br />
Middel<br />
Kraftigste Luftfuktighet<br />
vindkast<br />
torsdagkl<br />
Lett bris, 4 m/s fra nord-<br />
16 - 4,6° 4,7° 3,7° -<br />
nordøst 6 m/s 33 %<br />
torsdagkl<br />
Lett bris, 4 m/s fra nord-<br />
17 - 4,4° 5,0° 4,4° -<br />
nordøst 7 m/s 34 %<br />
torsdagkl<br />
Lett bris, 4 m/s fra nord-<br />
18 - 4,3° 4,4° 4,0° -<br />
nordøst 7 m/s 37 %<br />
torsdagkl<br />
Lett bris, 4 m/s fra nord-<br />
19<br />
torsdagkl<br />
- 3,5° 4,3° 3,1° -<br />
nordøst 7 m/s 36 %<br />
20 - 2,2° 3,5° 2,2° - Lett bris, 4 m/s fra nordøst 6 m/s 42 %<br />
torsdagkl<br />
Flau vind, 1 m/s fra øst-<br />
21<br />
torsdagkl<br />
- 0,3° 2,2° 0,3° -<br />
sørøst 5 m/s 52 %<br />
22<br />
torsdagkl<br />
- -0,9° 0,3° -1,2° - Flau vind, 1 m/s fra øst 3 m/s 56 %<br />
23 - -1,6° -0,7° -1,6° - Flau vind, 1 m/s fra nordvest 3 m/s 64 %<br />
48
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
Observasjoner for <strong>Narvik</strong> lufth<strong>av</strong>n målestasjon 20. april 2012<br />
Temperatur<br />
Vind<br />
Tidsp. Vær<br />
Målt Maks Min<br />
Nedbør<br />
Middel<br />
Kraftigste Luftfuktighet<br />
vindkast<br />
fre dagkl 0<br />
- -1,5° -1,1° -2,0° -<br />
Flau vind, 1 m/s fra østsørøst<br />
3 m/s 63 %<br />
fre dagkl 1<br />
- -1,3° -1,1° -1,8° - Svak vind, 3 m/s fra nordøst 5 m/s 59 %<br />
fre dagkl 2 - -0,9° -0,8° -1,4° - Svak vind, 2 m/s fra nordøst 5 m/s 66 %<br />
fre dagkl 3<br />
- -0,4° -0,4° -0,9° -<br />
Svak vind, 2 m/s fra østnordøst<br />
4 m/s 63 %<br />
fre dagkl 4<br />
- -0,3° 0,0° -0,6° - Svak vind, 2 m/s fra nordøst 5 m/s 60 %<br />
fre dagkl 5<br />
- 0,0° 0,1° -0,2° -<br />
Svak vind, 2 m/s fra østnordøst<br />
4 m/s 64 %<br />
fre dagkl 6 - 0,5° 0,5° 0,0° - Svak vind, 2 m/s fra nordøst 4 m/s 62 %<br />
fre dagkl 7<br />
- 0,1° 0,5° -0,1° -<br />
Svak vind, 2 m/s fra østsørøst<br />
3 m/s 64 %<br />
fre dagkl 8 - 1,8° 1,8° 0,1° - Lett bris, 4 m/s fra nordøst 5 m/s 59 %<br />
fre dagkl 9<br />
fredagkl 10<br />
fredagkl 11<br />
fredagkl 12<br />
fredagkl 13<br />
fredagkl 14<br />
fredagkl 15<br />
fredagkl 16<br />
- 2,6° 2,8° 1,8° - Lett bris, 4 m/s fra nordøst 7 m/s 57 %<br />
- 2,5° 2,8° 2,4° - Lett bris, 5 m/s fra nordøst 7 m/s 58 %<br />
- 4,5° 4,6° 2,5° - Lett bris, 5 m/s fra nordøst 7 m/s 51 %<br />
- 5,0° 5,1° 4,5° - Lett bris, 5 m/s fra nordøst 8 m/s 51 %<br />
- 5,2° 5,3° 4,7° - Laber bris, 6 m/s fra nordøst<br />
Laber bris, 7 m/s fra nord-<br />
10 m/s 53 %<br />
- 5,6° 5,9° 5,0° -<br />
nordøst<br />
Laber bris, 7 m/s fra nord-<br />
10 m/s 51 %<br />
- 5,3° 5,6° 5,2° -<br />
nordøst<br />
Laber bris, 6 m/s fra nord-<br />
11 m/s 54 %<br />
- 6,1° 6,3° 5,2° -<br />
nordøst 10 m/s 51 %<br />
49
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
Vedlegg 7 – Meteorologisk data for <strong>Narvik</strong> 3. ‐7. mai 2012<br />
Dato: 3. – 7. mai 2012 Kilde: Meteorologisk Institutt ‐ www.yr.no<br />
Start: 03.05.12 kl 15:44 Slutt: 07.05.12 kl 08:54<br />
Meteorologiske data er fra <strong>Narvik</strong> lufth<strong>av</strong>ns målestasjon. Stasjonen ligger i <strong>Narvik</strong> kommune,<br />
31 m o.h. Den er den nærmeste offisielle målestasjon og ligger 3,9 km fra målingene ved<br />
<strong>Høgskolen</strong> i <strong>Narvik</strong>. Stasjonen ble opprettet i september 1975. Stasjonen måler temperatur<br />
og vind. Det mangler normaler for nedbør. Det kan mangle data i observasjonsperioden.<br />
Visuelle observasjoner under eksperimentet angir værforhold skyet/delvis sol og ingen<br />
nedbør.<br />
Obse rvasjoner for <strong>Narvik</strong> lufth<strong>av</strong>n måle stasjon 3. mai 2012<br />
Temperatur<br />
Vind<br />
Tidsp. Vær Målt Maks Min Nedbør<br />
Middel<br />
Kraftigste<br />
vindkast Luftfuktighe t<br />
torsdagkl 14<br />
torsdagkl<br />
- 5,6° 5,6° 2,8° - Svak vind, 2 m/s fra nordvest 5 m/s 69 %<br />
15* - 3,9° 5,6° 3,1° - Lett bris, 4 m/s fra nord-nordøst 8 m/s 67 %<br />
torsdagkl 16 - 2,8° 3,9° 2,4° - Laber bris, 7 m/s fra nord-nordvest 12 m/s 70 %<br />
torsdagkl 17 - 3,1° 4,0° 2,8° - Frisk bris, 8 m/s fra nord-nordvest 12 m/s 66 %<br />
torsdagkl 18 - 2,5° 3,1° 2,3° - Laber bris, 7 m/s fra nord-nordvest 11 m/s 67 %<br />
torsdagkl 19 - 2,0° 2,6° 2,0° - Laber bris, 7 m/s fra nord-nordvest 10 m/s 68 %<br />
torsdagkl 20 - 1,5° 2,0° 1,5° - Laber bris, 6 m/s fra nord-nordvest 9 m/s 67 %<br />
torsdagkl 21 - 1,0° 1,5° 1,0° - Lett bris, 5 m/s fra nord-nordøst 8 m/s 69 %<br />
torsdagkl 22 - 0,7° 1,0° 0,6° - Laber bris, 6 m/s fra nord-nordvest 7 m/s 74 %<br />
torsdagkl 23 - 0,1° 0,7° 0,1° - Svak vind, 3 m/s fra nord-nordøst 7 m/s 73 %<br />
*Eksperiment startet 15:44<br />
50
Tidsp. Vær<br />
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
Obse rvasjoner for <strong>Narvik</strong> lufth<strong>av</strong>n måle stasjon 4. mai 2012<br />
Temperatur<br />
Vind<br />
Målt Maks Min Nedbør<br />
Middel<br />
51<br />
Kraftigste<br />
vindkast<br />
Luftfuktighe t<br />
fre dagkl 0 - 0,3° 0,3° 0,1° - Svak vind, 2 m/s fra øst 3 m/s 76 %<br />
fre dagkl 1 - 0,2° 0,3° 0,2° - Flau vind, 2 m/s fra øst 3 m/s 74 %<br />
fre dagkl 2 - 0,0° 0,2° -0,1° - Svak vind, 2 m/s fra sørøst 4 m/s 83 %<br />
fre dagkl 3 - -0,2° 0,0° -0,2° - Svak vind, 3 m/s fra sørøst 8 m/s 84 %<br />
fre dagkl 4 - -0,5° -0,2° -0,6° - Svak vind, 2 m/s fra sørøst 4 m/s 86 %<br />
fre dagkl 5 - -0,7° -0,5° -0,7° - Svak vind, 3 m/s fra sørøst 5 m/s 80 %<br />
fre dagkl 6 - -0,6° -0,6° -0,9° - Svak vind, 2 m/s fra sør-sørøst 4 m/s 77 %<br />
fre dagkl 7 - -0,1° 0,0° -0,6° - Svak vind, 2 m/s fra sør-sørøst 4 m/s 70 %<br />
fre dagkl 8 - 1,1° 1,1° -0,1° - Flau vind, 1 m/s fra øst 2 m/s 66 %<br />
fre dagkl 9 - 1,8° 1,8° 0,9° - Svak vind, 3 m/s fra nord 5 m/s 62 %<br />
fredagkl 10 - 3,6° 3,6° 2,0° - Lett bris, 4 m/s fra nord-nordøst 7 m/s 53 %<br />
fredagkl 11 - 3,8° 5,1° 3,5° - Lett bris, 4 m/s fra nordøst 7 m/s 48 %<br />
fredagkl 12 - 5,0° 5,2° 3,6° - Svak vind, 2 m/s fra nord 7 m/s 49 %<br />
fredagkl 13 - 4,0° 6,6° 4,0° - Lett bris, 5 m/s fra nord-nordøst 8 m/s 48 %<br />
fredagkl 14 - 4,6° 5,0° 3,9° - Svak vind, 2 m/s fra sør-sørøst 8 m/s 39 %<br />
fredagkl 15 - 5,2° 5,9° 4,6° - Svak vind, 2 m/s fra sørvest 5 m/s 36 %<br />
fredagkl 16 - 5,3° 6,4° 5,1° - Svak vind, 2 m/s fra sør 5 m/s 33 %<br />
fredagkl 17 - 4,7° 5,3° 4,6° - Svak vind, 2 m/s fra sør-sørøst 5 m/s 34 %<br />
fredagkl 18 - 5,7° 6,3° 4,8° - Svak vind, 2 m/s fra sør 5 m/s 32 %<br />
fredagkl 19 - 6,6° 6,6° 5,3° - Svak vind, 2 m/s fra sør 4 m/s 33 %<br />
fredagkl 20 - 5,5° 6,6° 5,5° - Svak vind, 2 m/s fra sør-sørvest 5 m/s 32 %<br />
fredagkl 21 - 4,5° 5,7° 4,3° - Flau vind, 1 m/s fra øst-sørøst 4 m/s 34 %<br />
fredagkl 22 - 2,5° 4,6° 2,4° - Svak vind, 3 m/s fra øst-nordøst 6 m/s 40 %<br />
fredagkl 23 - 0,4° 2,5° 0,4° - Svak vind, 2 m/s fra nordøst 4 m/s 53 %
Tidsp. Vær<br />
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
Obse rvasjoner for <strong>Narvik</strong> lufth<strong>av</strong>n måle stasjon 5. mai 2012<br />
Temperatur<br />
Vind<br />
Målt Maks Min Nedbør<br />
Middel<br />
52<br />
Kraftigste<br />
vindkast<br />
Luftfuktighe t<br />
lørdagkl 0 - 0,3° 0,7° 0,2° - Lett bris, 4 m/s fra nordøst 7 m/s 54 %<br />
lørdagkl 1 - -0,3° 0,5° -0,3° - Flau vind, 1 m/s fra sørøst 5 m/s 58 %<br />
lørdagkl 2 - -0,6° 0,4° -0,6° - Svak vind, 3 m/s fra øst-nordøst 5 m/s 58 %<br />
lørdagkl 3 - -0,3° 0,0° -0,9° - Flau vind, 2 m/s fra øst-nordøst 4 m/s 58 %<br />
lørdagkl 4 - -0,6° 0,0° -0,8° - Svak vind, 2 m/s fra nordøst 5 m/s 57 %<br />
lørdagkl 5 - 0,0° 0,0° -0,8° - Lett bris, 4 m/s fra øst-nordøst 7 m/s 56 %<br />
lørdagkl 6 - 0,0° 0,3° 0,0° - Svak vind, 3 m/s fra nordøst 6 m/s 56 %<br />
lørdagkl 7 - 1,4° 1,5° 0,1° - Lett bris, 4 m/s fra nordøst 7 m/s 53 %<br />
lørdagkl 8 - 3,0° 3,0° 1,5° - Lett bris, 3 m/s fra nordøst 7 m/s 46 %<br />
lørdagkl 9 - 3,0° 3,3° 2,2° - Laber bris, 6 m/s fra nord-nordøst 11 m/s 55 %<br />
lørdagkl 10 - 4,4° 4,4° 2,8° - Laber bris, 8 m/s fra nordøst 12 m/s 50 %<br />
lørdagkl 11 - 6,3° 6,4° 4,3° - Lett bris, 5 m/s fra nordøst 13 m/s 43 %<br />
lørdagkl 12 - 5,8° 7,8° 5,7° - Laber bris, 8 m/s fra nordøst 13 m/s 46 %<br />
lørdagkl 13 - 5,7° 5,9° 4,7° - Frisk bris, 10 m/s fra nordøst 15 m/s 48 %<br />
lørdagkl 14 - 6,5° 7,4° 5,6° - Frisk bris, 9 m/s fra nordøst 14 m/s 47 %<br />
lørdagkl 15 - 6,2° 6,9° 6,0° - Frisk bris, 9 m/s fra nordøst 16 m/s 52 %<br />
lørdagkl 16 - 6,3° 7,0° 6,1° - Frisk bris, 10 m/s fra nordøst 15 m/s 52 %<br />
lørdagkl 17 - 5,8° 6,4° 5,8° - Frisk bris, 10 m/s fra nordøst 16 m/s 54 %<br />
lørdagkl 18 - 5,9° 6,2° 5,4° - Lett bris, 5 m/s fra nordøst 14 m/s 52 %<br />
lørdagkl 19 - 4,6° 5,8° 4,6° - Laber bris, 8 m/s fra nordøst 14 m/s 60 %<br />
lørdagkl 20 - 4,0° 4,7° 4,0° - Laber bris, 8 m/s fra nord-nordøst 15 m/s 61 %<br />
lørdagkl 21 - 3,8° 4,0° 3,6° - Lett bris, 5 m/s fra nordøst 13 m/s 57 %<br />
lørdagkl 22 - 3,1° 4,1° 3,0° - Frisk bris, 8 m/s fra nord-nordøst 13 m/s 60 %<br />
lørdagkl 23 - 3,1° 3,1° 3,0° - Lett bris, 4 m/s fra nord-nordøst 10 m/s 57 %
Tidsp. Vær<br />
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
Obse rvasjoner for <strong>Narvik</strong> lufth<strong>av</strong>n måle stasjon 6. mai 2012<br />
Temperatur<br />
Vind<br />
Målt Maks Min Nedbør<br />
Middel<br />
53<br />
Kraftigste<br />
vindkast<br />
Luftfuktighe t<br />
søndagkl 0 - 3,0° 3,3° 2,8° - Laber bris, 6 m/s fra nordøst 11 m/s 56 %<br />
søndagkl 1 - 2,8° 3,2° 2,7° - Laber bris, 6 m/s fra nordøst 10 m/s 59 %<br />
søndagkl 2 - 2,6° 2,9° 2,5° - Lett bris, 5 m/s fra nord-nordøst 14 m/s 57 %<br />
søndagkl 3 - 2,1° 2,6° 2,1° - Lett bris, 4 m/s fra nord-nordøst 8 m/s 60 %<br />
søndagkl 4 - 1,9° 2,1° 1,9° - Laber bris, 6 m/s fra nord-nordøst 11 m/s 62 %<br />
søndagkl 5 - 1,9° 2,2° 1,8° - Laber bris, 6 m/s fra nordøst 12 m/s 62 %<br />
søndagkl 6 - 1,7° 2,1° 1,7° - Lett bris, 5 m/s fra nord-nordøst 10 m/s 63 %<br />
søndagkl 7 - 1,8° 1,8° 1,7° - Laber bris, 6 m/s fra nord-nordøst 13 m/s 62 %<br />
søndagkl 8 - 2,1° 2,1° 1,8° - Laber bris, 7 m/s fra nordøst 13 m/s 62 %<br />
søndagkl 9 - 2,6° 3,1° 2,1° - Laber bris, 7 m/s fra nordøst 11 m/s 59 %<br />
søndagkl 10 - 3,2° 3,3° 2,6° - Laber bris, 6 m/s fra nordøst 12 m/s 56 %<br />
søndagkl 11 - 3,4° 3,7° 3,1° - Laber bris, 6 m/s fra nordøst 10 m/s 53 %<br />
søndagkl 12 - 4,3° 4,3° 3,4° - Lett bris, 5 m/s fra nordøst 10 m/s 50 %<br />
søndagkl 13 - 4,4° 4,9° 4,3° - Lett bris, 4 m/s fra nord-nordøst 9 m/s 50 %<br />
søndagkl 14 - 4,6° 5,0° 4,3° - Lett bris, 3 m/s fra nordøst 8 m/s 50 %<br />
søndagkl 15 - 4,4° 4,6° 4,2° - Lett bris, 4 m/s fra nord-nordøst 8 m/s 53 %<br />
søndagkl 16 - 3,7° 4,4° 3,7° - Lett bris, 5 m/s fra nordøst 9 m/s 58 %<br />
søndagkl 17 - 4,4° 4,4° 3,7° - Lett bris, 4 m/s fra nordøst 9 m/s 56 %<br />
søndagkl 18 - 4,0° 4,7° 4,0° - Lett bris, 4 m/s fra nordøst 7 m/s 58 %<br />
søndagkl 19 - 5,4° 5,4° 4,0° - Lett bris, 4 m/s fra nordøst 6 m/s 53 %<br />
søndagkl 20 - 3,6° 6,1° 3,6° - Lett bris, 4 m/s fra nordøst 6 m/s 60 %<br />
søndagkl 21 - 2,8° 3,6° 2,8° - Lett bris, 5 m/s fra nordøst 6 m/s 66 %<br />
søndagkl 22 - 2,4° 2,9° 2,4° - Svak vind, 3 m/s fra nordøst 6 m/s 67 %<br />
søndagkl 23 - 2,2° 2,5° 2,1° - Svak vind, 2 m/s fra nordøst 7 m/s 69 %
Tidsp. Vær<br />
* Eksperiment <strong>av</strong>sluttet 08:54<br />
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
Obse rvasjoner for <strong>Narvik</strong> lufth<strong>av</strong>n måle stasjon 7. mai 2012<br />
Temperatur<br />
Vind<br />
Målt Maks Min Nedbør<br />
Middel<br />
54<br />
Kraftigste<br />
vindkast<br />
Luftfuktighe t<br />
mandagkl 0 - 2,2° 2,3° 2,1° - Svak vind, 2 m/s fra nord-nordøst 4 m/s 71 %<br />
mandagkl 1 - 1,9° 2,3° 1,9° - Flau vind, 1 m/s fra nord-nordøst 3 m/s 72 %<br />
mandagkl 2 - 1,9° 2,1° 1,6° - Svak vind, 2 m/s fra nordøst 3 m/s 73 %<br />
mandagkl 3 - 1,5° 2,2° 1,5° - Svak vind, 2 m/s fra nordøst 4 m/s 76 %<br />
mandagkl 4 - 1,2° 1,5° 1,2° - Svak vind, 2 m/s fra øst 3 m/s 78 %<br />
mandagkl 5 - 1,8° 1,8° 0,9° - Svak vind, 2 m/s fra nord-nordøst 4 m/s 76 %<br />
mandagkl 6 - 2,0° 2,1° 1,8° - Svak vind, 2 m/s fra nord-nordøst 4 m/s 74 %<br />
mandagkl 7 - 2,1° 2,4° 2,0° - Lett bris, 4 m/s fra nord 5 m/s 77 %<br />
mandagkl 8 - 1,7° 2,1° 1,6° - Svak vind, 3 m/s fra nord 5 m/s 86 %<br />
mandagkl 9 - 2,2° 2,2° 1,5° - Svak vind, 3 m/s fra nord 5 m/s 87 %<br />
mandagkl 10 - 2,3° 2,4° 2,1° - Svak vind, 3 m/s fra nord-nordøst 5 m/s 88 %
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
Vedlegg 8 – Oversikt over kobling <strong>av</strong> termokabler<br />
Oversikt over kobling <strong>av</strong> termokabler til utendørs eksperiment.<br />
Termokablene kobles til en CR1000 Campbell Scientific data logger og 7 AM25T multiplexers.<br />
Dato: 3. mai 2012 Sted: <strong>Høgskolen</strong> i <strong>Narvik</strong><br />
Utført <strong>av</strong>: Victoria Windstad, Clara Good Tidspunkt: 08.00<br />
T1, T2, T3, T4 registrerer temperaturen i luften ved hver prøve. De ligger samlet sammen<br />
med buntene til C, F, I og L og er plassert i <strong>betong</strong>installasjonens nedre høyre hjørne.<br />
Termoelementene (type T) kobles med brun ledning til High (H) og hvit ledning til Low (L) for<br />
hver kanal.<br />
Prøve 1 ‐ Standard <strong>betong</strong> (overdekket)<br />
M 1 M1 M2<br />
A1 1‐1 1 B1 1‐13 13 C1 2‐13 38<br />
A2 1‐2 2 B2 1‐14 14 C2 2‐14 39<br />
A3 1‐3 3 B3 1‐15 15 C3 2‐15 40<br />
A4 1‐4 4 B4 1‐16 16 C4 2‐16 41<br />
A5 1‐5 5 B5 1‐17 17 C5 2‐17 42<br />
A6 1‐6 6 B6 1‐18 18 C6 2‐18 43<br />
A7 1‐7 7 B7 1‐19 19 C7 2‐19 44<br />
A8 1‐8 8 B8 1‐20 20 C8 2‐20 45<br />
A9 1‐9 9 B9 1‐21 21 C9 2‐21 46<br />
A10 1‐10 10 B10 1‐22 22 C10 2‐22 47<br />
A12 1‐11 11 B12 1‐23 23 C12 2‐23 48<br />
A13 1‐12 12 B13 1‐24 24 C13 2‐24 49<br />
T1 2‐25 50<br />
55
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
Prøve 2 – Standard <strong>betong</strong> (soleksponert)<br />
M2 M3 M3<br />
D1 2‐1 26 E1 3‐1 51 F1 3‐13 63<br />
D2 2‐2 27 E2 3‐2 52 F2 3‐14 64<br />
D3 2‐3 28 E3 3‐3 53 F3 3‐15 65<br />
D4 2‐4 29 E4 3‐4 54 F4 3‐16 66<br />
D5 2‐5 30 E5 3‐5 55 F5 3‐17 67<br />
D6 2‐6 31 E6 3‐6 56 F6 3‐18 68<br />
D7 2‐7 32 E7 3‐7 57 F7 3‐19 69<br />
D8 2‐8 33 E8* 3‐8 58 F8 3‐20 70<br />
D9 2‐9 34 E9 3‐9 59 F9 3‐21 71<br />
D10 2‐10 35 E10 3‐10 60 F10 3‐22 72<br />
D12 2‐11 36 E12 3‐11 61 F12 3‐23 73<br />
D13 2‐12 37 E13 3‐12 62 F13 3‐24 74<br />
T2 3‐25 75<br />
*Gul markering angir defekt termokabel<br />
Prøve 3 – Rød <strong>betong</strong> (overdekket)<br />
M4 M4 M5<br />
G1 4‐1 76 H1 4‐13 88 I1 5‐1 101<br />
G2* 4‐2 77 H2 4‐14 89 I2 5‐2 102<br />
G3 4‐2 78 H3 4‐15 90 I3 5‐3 103<br />
G4 4‐4 79 H4 4‐16 91 I4 5‐4 104<br />
G5 4‐5 80 H5 4‐17 92 I5 5‐5 105<br />
G6 4‐6 81 H6 4‐18 93 I6 5‐6 106<br />
G7 4‐7 82 H7 4‐19 94 I7 5‐7 107<br />
G8 4‐8 83 H8 4‐20 95 I8 5‐8 108<br />
G9 4‐9 84 H9 4‐21 96 I9 5‐9 109<br />
G10 4‐10 85 H10 4‐22 97 I10 5‐10 110<br />
G12 4‐11 86 H12 4‐23 98 I12 5‐11 111<br />
G13 4‐12 87 H13 4‐24 99 I13 5‐12 112<br />
G2 4‐425 100 T3 5‐13 113<br />
*Gul markering angir defekt termokabel<br />
56
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
Prøve 4 – Rød <strong>betong</strong> (soleksponert)<br />
M5 M6 M6<br />
J1 5‐14 114 K1 6‐1 126 L1 6‐13 138<br />
J2 5‐15 115 K2 6‐2 127 L2 6‐14 139<br />
J3 5‐16 116 K3 6‐3 128 L3 6‐15 140<br />
J4 5‐17 117 K4 6‐4 129 L4 6‐16 141<br />
J5 5‐18 118 K5 6‐5 130 L5 6‐17 142<br />
J6 5‐19 119 K6 6‐6 131 L6 6‐18 143<br />
J7 5‐20 120 K7 6‐7 132 L7 6‐19 144<br />
J8 5‐21 121 K8 6‐8 133 L8 6‐20 145<br />
J9 5‐22 122 K9 6‐9 134 L9 6‐21 146<br />
J10 5‐23 123 K10 6‐10 135 L10 6‐22 147<br />
J12 5‐24 124 K12 6‐11 136 L12 6‐23 148<br />
J13 5‐25 125 K13 6‐12 137 L13 6‐24 149<br />
T4 6‐25 150<br />
57
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
Vedlegg 9 – Beregning <strong>av</strong> vinkel for solstråling<br />
Definisjoner<br />
AZI – solens asimut (0‐360°)<br />
ALT – solens høyde i forhold til horisontalen (senit = 90°)<br />
ZEN – Senits vinkel, i forhold til vertikalen = 90° ‐ ALT<br />
ORI – Orientering <strong>av</strong> overflaten i forhold til asimut<br />
HSA – Horisontal skyggevinkel<br />
VSA – Vertikal skyggevinkel på et vinkelrett plan<br />
INC – Innfallsvinkelen i forhold til overflaten<br />
LAT – Geografisk høyde på stedet (negativ for Sør)<br />
DEC – Avvik mellom sol ‐ og jordlinjen og ekvatorlinjen<br />
HRA – Timevinkel fra ”solar noon” (15° per time)<br />
SRA – Soloppgangens asimut<br />
SRT – Soloppgangens tidspunkt<br />
NDY – Nummer på dagen i løpet <strong>av</strong> året<br />
N – Dagvinkel<br />
TIL – ”Vippevinkel” på overflaten i forhold til horisontalen<br />
Beregninger<br />
Eller mer presist<br />
23.45° 2<br />
365<br />
58<br />
284 <br />
0.33281 22.984 3.7372 0.3499 cos2 0.03205 sin2<br />
0.1389 cos3 0.07187sin3<br />
360°<br />
365
<strong>Utnyttelse</strong> <strong>av</strong> <strong>solenergi</strong> i <strong>betong</strong><br />
15° 12<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
, 0 . <br />
360° , 0 . . <br />
<br />
<br />
cos <br />
<br />
<br />
<br />
° , <br />
, <br />
<br />
°<br />
For en alternativ metode gir US N<strong>av</strong>al Observatory (2003) en algoritme for programmering<br />
<strong>av</strong> solens vinkelkoordinater med presisjon til 1 arcminutt innen to århundre <strong>av</strong> 2000. [13]<br />
Oppdatert link kan finnes på: www.pv.unsw.edu.au/apv_book_refs.<br />
US N<strong>av</strong>al Observatory (2003), Approximate Solar Coordinates:<br />
aa.usno.n<strong>av</strong>y.mil/faq/docs/SunApprox.html<br />
59