Den gode, hellige og disiplinerte kunsten - BORA - Universitetet i ...
Den gode, hellige og disiplinerte kunsten - BORA - Universitetet i ...
Den gode, hellige og disiplinerte kunsten - BORA - Universitetet i ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
interesser. Samtidig vil det i utvelgelsen av personer til å gjennomføre utredningen legges<br />
vekt på å sikre at utredningen får legitimitet på det feltet det omhandler.<br />
4.5.4 Når informanten er profesjonell iscenesetter<br />
Å gjøre kvalitative intervjuer kan på sitt mest intense oppleves som et kick. Følelsen av å<br />
komme i nærkontakt med en virkelighet som ikke er ens egen, kan gi stor tilfredsstillelse.<br />
Møtet med informantene har gjerne en intim karakter. Intervjuet foregår som regel uforstyrret<br />
<strong>og</strong> på tomannshånd. Oppmerksomheten er rettet mot informantens livsverden. Slik sett<br />
representerer kvalitative intervjuer en privilegert tilgang til enkeltmenneskers livserfaringer.<br />
<strong>Den</strong> fortettede opplevelsen av å være i kontakt med andre menneskers virkelighet som det<br />
kvalitative intervjuet gjerne framkaller, innebærer at kvalitative intervjuer gjerne oppleves<br />
som en slags utvinningsprosess hvor forskeren skaffer seg tilgang til et unikt råstoff.<br />
I metodelitteraturen blir relasjonen mellom intervjuer <strong>og</strong> informant ofte tematisert som<br />
en asymmetrisk relasjon. <strong>Den</strong> kvalitative intervjutradisjonen, særlig innen sosiol<strong>og</strong>ien, har<br />
hatt som premiss at forholdet mellom intervjuer <strong>og</strong> informant sosialt sett representerer en<br />
over-/underordningsrelasjon, hvor intervjueren i kraft av sin høye utdanning <strong>og</strong><br />
definisjonsmakt i utformingen av intervjuet, det vil si i valg av tema, perspektiver <strong>og</strong><br />
spørsmål, er overordnet informanten. <strong>Den</strong>ne forståelsen kan settes i sammenheng med at<br />
mange av de metodiske prinsippene som er etablert i tilknytning til den kvalitative<br />
forskningstradisjonen, er utviklet <strong>og</strong> blitt befestet på bakgrunn av studier av ulike typer svake<br />
<strong>og</strong> marginale grupper (Solbrække 2002, 2005). Mange av de toneangivende studiene i den<br />
kvalitative forskningstradisjonen har tatt for seg underprivilegerte grupper. Klassiske<br />
eksempler er William Foote Whytes studie av ”Nortongjengen” i Chicago (Whyte 1993<br />
[1943]), <strong>og</strong> i norsk sammenheng; Sverre Lysgaards studie av ”arbeiderkollektivet” (Lysgaard<br />
2000 [1961]). <strong>Den</strong> institusjonaliserte forståelsen av at intervjueren er overordnet informanten,<br />
kommer <strong>og</strong>så til uttrykk i rapporteringer av ubehag knyttet til å gjennomføre ”eliteintervjuer”.<br />
Når forskeren ”intervjuer oppover”, opplever hun gjerne at informanten ”overtar mye av<br />
styringen”, <strong>og</strong> forskeren får problemer med å ”utøve sin forventede lederrolle” (Ryen<br />
2002:120).<br />
I en studie av reklamebransjen har sosiol<strong>og</strong>en Kari Nyheim Solbrække således pekt på<br />
at den kvalitative metodetradisjonens forankring i studier av svake grupper kan skape<br />
problemer i studiet av selvbevisste høystatusgrupper. Hun beskriver sitt møte med<br />
reklamebransjens folk som en situasjon hvor den tradisjonelle kvalitative intervjulærdommen<br />
ikke strakk til. <strong>Den</strong> forskerrollen hun hadde blitt sosialisert inn i, viste seg å være<br />
93